# vizsgálat adatai

a meghibásodás leírása:
a szerkezet kiértékelése:
- ált. helyen: problémamentes vízszigetelés [bátonyterenye_01.png]
- a porán hőszigetelés zsugorodásából és duzzadásából származó vízszigeetelés elhúzódás az attikától [bátonyterenye_02.png]
- felpúposodások a felülvilágító mellett [bátonyterenye_03.png]
- víz áll a tetősíkban tartott felülvilágító mellett, a folyásiránnyal ellentétes oldalon [bátonyterenye_04.png]
- víz áll a (lejtés nélküli) vápákban [bátonyterenye_05.png;bátonyterenye_06.png]
- a víznyelők magaspontra kerültek, így a csapadékvíz egy részét nem vezeti el. [bátonyterenye_07.png; bátonyterenye_08.png] 
- a tetőfelületen üledékek találhatók, ami arra utal, hogy a tetőfelület egy részén tartósan, a megengedettnél hosszabb ideig víz van. 
- a már említett porán hőszigetelés zsugorodásból származó vízszigetelésben ébredő feszültség károsodáshoz vezethet [bátonyterenye_09.png]
- az ÜP felülvilágító nagy része elöregedett, tönkrement, a két poliészter réteg közé bejutott víz az alsó sík lemezen megáll, ezáltal az lehajlik, a deformálódás következtében a felülvilágító szegélyezése felfelé deformálódik; az így deformálódott felülvilágító szegélyének vízszigetelés csatlakozásánál megáll a víz. ez a víz állandó víznyomásként a legkisebb folytonossági hiánynál is befolyik a belső térbe ill. a felülvilágító kettős fala közé. [bátonyterenye_10.png]
- egyes felülvilágítók megrepedtek a repedéseken keresztül a víz az alsó lemezre jut, amelyet eldeformál, a lemez lehajlik, a szélei felperdültek, a víz az itt keletkezett vályúban megáll és befolyik a két lemez közé; öngerjesztő folyamat. [bátonyterenye_11.png; bátonyterenye_12.png; bátonyterenye_13.png]
- a poliészter felülvilágító vízszigetelés-csatlakozásánel eleve nem megoldható a vízzáró kapcsolat, olyan, amelyik képes lenne létrehozni a deformáció okozta kapilláris és ennél nagyobb elhúzódások vízhatlanságát, így a pangó víz a szigetelés alá bejut.[bátonyterenye_14.png; bátonyterenye_15.png; bátonyterenye_16.png]

a meghibásodás okai:
lejtésmentes vápacsatorna
	tetősíkban fekvő, műszaki szempontból nem megfelelő  kialakítású tetőfelülvilágító

- ÜP felülvilágító sáv konstrukciós problémája. már eredeti beépítése során hibás an került be: a lejtés irányában, az alsó vízszigetelés-csatlakozás a lejtéssel ellentétes irányú toldással épült be! a felülvilágító szigeteléscsatlakozásánál az eredeti három rtg bitumenes szigetelés helyett a felújításnál csak egy rtg műa fólia készült; a felülvilágító szegélyezésénél körben jól látható "vályú" keletkezett. [bátonyterenye_17.png]
- a felülvilágító már szerkezetileg is konstrukciós szempontból is hibás, hiszen a felső hullám és az alsó sík lemez egymással való kapcsolata csak a peremek mentén vízhatlan, egyébként a teljes felületen két egymástól független lemezként készült; így a szegélyezésen bejutó víz a nem vízhatlanul kialakított lemezek közé tud jutni. KEMIKÁL-AKVABIT termék[ÜP_felülvil_kemikál.doc]
- a pangó víz okozta víznyomás tönkremenetelhez vezethet, a kapilláris úton a ví a szerkezetbe kerülhet.

a kijavítás módjára tett javaslatok:
A JAVÍTÁS MÓDJA

Mivel a meghibásodást alapvetően két tényező,- a tetősíkba helyezett, hibás konstrukciőjú felülvilágító,
és - a lejtés nélküli vápacsatorna "magas pontra" került összefolyókkal okozta, így e két hibás kialakitást célszeru ill. szükséges a javítás során megváltoztatni. Az első lépésben a balesetveszélyt kell elhárítani, ugyanis a vizzel megtelt és fagyveszélynek kitett felülvilágítók alső lemezei leszakadhatnak. Ezek káros következményeit el kell kerülni oly módon, hogy a felülvilágítők mindegyikét haladéktalanul vízteleníteni kell (az alső kéreg felvágásával és/vagy perforálásával) 
A továbbiakban a következő évben, amikor ezt az időjárás is lehetővé teszi; a műszaki szempontből hibás és elöregedett felülvilágítók mindegyikét cserélni kell.
Ez elvileg két módon lehetséges
- a jelenlegivel azonos méretű lábazattal  rendelkező PÉ alapanyagú donga-héj felülvilágítókra cserélve (hátránya, hogy a tetősíkból kiemelt felülvilágítők párhuzamos elrendezésüek a vápacsatornával, ezért vízterelő,- változó .a 9szélek felé csökkenő méretű  "un." jégék beépítése szükséges a felső peremek mentén) tipusszáma  D 3    , a második megoldás
- a sáv-felülvilágítók helyett azok mindegyikénél az eredeti szélességgel azonosia jelenlegi felülvilágítők két végpontján elhelyezett ugyancsak lábazattal ellátott négyzet keresztmetszetű plexi vagy üveg felülvilágítókat kell elhelyezni, tehát szám szerint 180 db-ot (a két-két felülvilágítő közötti részt a jelenlegi fedéssel azonos módon pőtolni kell,e munka folyamatosan elvégezhető,a belső funkció jelentősebb akadályoztatása nélkül megvalősítható, így a csapadékvíz útjába jelentős vízgát nem kerül beépítésre). A bevilágítás mértéke a kisebb felület ellenére sem romlik sőt, javul, mert a nem átlátszó PE helyett átlátszó plexi vagy üveg készül (a választást a technológia is befolyásolja a közvetlen árnyékhatásmiatt).

A vápacsatornák víztelenítésére ugyancsak két megoldás kínálkozik:
- az összefolyók mélypontra helyezése (l,o m-es körzetben + 5°6-os lejtéssel) és a nagyobb víztócsák helyén a felületi egyenlőtlenségek kiküszöbölése pl. PVA  habarcsos kikenése és az itt elbontott víz- és szükség esetán hőszigetelés cseréje - megvalősíthatő ( a víztocsák helye a tetőfelületen kirajzolódott, az krétával lehatárolhatő és a foltszerű javítás elvégezhető), a másik megoldás
- minden vápacsatorna kibontása a tengely mentén kétoldalt 1,0 - 1,0 m-es sávban kb. 1 °s-os lejtés kialakítása (az előbbi módon) az összefolyők mélypontra helyezése és a felület ujraszigetelése.

Értelemszerűen mindkét esetben az utóbbi, másodikjavítási mód a célravezetőbb.
Meg kell jegyezni, hogy a tetőfödém javítási munkáit minden részletre kiterjedő javítási tervdokumentáciő készítése kell hogy megelőzze.

Előzmények:
2700 m2 tetőfelület, lábazat nélküli, a tetősíkba épített ÜP felülvilágító sávokkal (90 db). a tetőrétegrend (alulról felfelé): 
acél trapézlemez, 
kavicsolt alufólíabetétes bitumenes lemez
6 cm porán hőszig
2 rtg üvegfátyolbetétes bitumenes vtg lemez, fényvédő üvegfestékkel
(PVAc kötőanyagú ragasztóval) konfekcionált-kasírozott TAURUS W vízszig, ERFIX mázzal

3%-os lejtés, vápacsatornába lejt a tető, a vápacsatornák lejtés nélküliek, ezekben vannak benne a víznyelők (125 mm átmérőjűek), egyre 130-140 m2 jut, ami MF. elhelyezésük és a vápacsatorna lejtésmentessége miatt nem biztos, hogy működésképes.

a lábazatnélküli, tetősíkba helyezett kettősfalú felülvilágító ÜP sáv
körül az előző felújítás során 25 cm-t körbene el kellett bontani.[MOT_III_37_06.jpg]

szakértő feladata:
tetőszerkezet hibájának megállapítása, a hiba eredetének megállapítása (tervezési, kivitelezési, vagy a tetőbevilágító hibája), javaslattétel a felújításra


a meghibásodás leírása:
általános megállapítások:
a vízszigetelés céljára alkalmazott papírbetétes, hegeszthető bitumenes lemez helyett javasolt az üvegfátyolbetétes, hegeszthető lemez alkalmazása (ÜF-H-60/h/PE MSZ 135/6).
A vízszigetelés fényvédelmét meg kell határozni. (pl. egy réteg BITULAX szigetelőmassza+ egy réteg BITULAX fedő emulzió)
a tervdokumentáció egy rtg, a szöveges rész 3 rtg tetőszigetelést jelöl.
a vízsigetelés aljzatát (6 cm aljzatbeton) 3x3 m-ként dilatálni kell. A felülvizsgálati leírás nem tartalmazza az aljzatbetont, míg a csomópontokban szerepel.

régi tetőről szóló megállapítások:

Hiányzik a dokumentációból utalás arra, hogy a meglévő épület tetőrétege milyen mértékben lesz megbontva. 

Ellentmondásos, hogy a szöveges részben nem szerepel (csak a bádogos bontási munkák) az, ami a tervdokumentációból kiderül: az aljzat elbontásra kerül.

Javasolt a rétegek meghagyása, a vízszigetelő rétegek perforálásával (ideiglenes csap-víz szig.).

A tervbe vett salakfeltöltéshez alkalmazott normál salak - nem beszerezhető - helyette javasolt a kohóhabsalak alkalmazása. 

új tetőről szóló megállapítások:

Felesleges a 2x5 cm NIKEPANEL alkalmazása, hiszen arra 6 cm aljzatbeton kerül. Javasolt helyette a 2x5 cm NIKECELL+1 rtg techn. szig.

A helyi lejtéseknél alkalmazott 6 cm habarcs túl vastag, helyette betont érdemes kiírni.

A csapadékvíz elvezetése:

a csapadékvíz elvezetése az összes tetőfelületen külső vízelvezetéssel történik, függőeresz-csatornákkal, ejtőcsöekkel. Az  épület adottságai miatt a "meleg tető-belső vízelvezetés; hidegtető-külső vízelvezetés" nem alkalmazható, ami az ereszcsatorna, lefolyók eljegesedésének veszélyét hordozza magában.

A tervlapokon szereplő lejtések mértéke megfelel az alkalmazott tetőszigetelés anyagának.

a rajzokon azonban szükséges jelölni a függőeresz-csatorna lejtésviszonyait, magaspontjait, dilatációit. Javasolt a lefolyók számának növelése. Javasolt az ereszcsatornákat üsttel kiegészíteni.

Részletek kialakítása:

típuscsomópontok. ezeknél meg kell vízsgálni a következőket: 
	a jelenlegi salakszellőző átmérőjét és hosszát tekintve behelyezhető-e az újonnan elhelyezésre kerülő szabványos méretű páraszellőzőbe, ha nem, új salakszellőző csonk behelyezése szükséges;  
	…

a kijavítás módjára tett javaslatok:
a javasolt módosításokkal a tervdokumentáció alkalmazható

Előzmények:
a vizsgált épületrész leírása: A konyhaépület nagyrészt meglévő épület rekonstrukciója, ill. kismértékben új, hozzáépített épület, egyszintes, hagyományos szerkezetű, öt épületrészre tagolva, melyek tetőszintjei különböző magasságúak.

a tervdokumentáció elemzése:
a dokumentáció nem tartalmaz külön tetőszigetelési dokumentációt. A vizsgálat során külön kell kezelni a meglévő, ill. új épület rétegfelépítését.

szakértő feladata:
a tetőszigetelés rétegfelépítésének, a csapadékvíz elvezetési módjának, csomóponti részleteinek vizsgálata és részletezése a vonaktozó ÉVM rendelet alapján.


a meghibásodás leírása:
egyik lakás újrafestett, halvány folt a mennyezeten, a panel illesztésénél és a nagyszoba belső oldalán foltosodási nyomok láthatók.

Köv.lakás: szobasarokban szürke elszíneződés, konyha bal felső sarkában beázási nyom; nagyszobában a mennyezeten és a panelcsatlakozásnál szürke foltosodás látható [01.png]. Az előszobaszekrény belsejében a felső sarokban nagymértékű foltosodás [02.png].

Köv.lakás: étkező mennyezetén, a nagyszobai mennyezeti panelillesztésnél, a fal sarokcsatlakozásánál fent foltosodás látható [03.png]

A lakások előtti folyosón a függőleges panelcsatlakozásnál fotlosodás látható [04.png]. 

Köv.lakás: A fürdőszoba mennyezetén penészedési és egyéb foltosodás látható. [05.png] A lakóközösség átalakította a szellőzőrendszert időkapcsolós szakaszos működélsűre (takarékosság).

Köv. lakás: elszíneződés az előszoba mennyezetén; foltosodás a panelcsatlakozásnál. A konyha mennyezetén panelrepedésnél foltosodás [06.png]. A kisszoba belső falsarkán beázási nyom látható [07.png].  A nagyszoba mennyezetén foltosodás látható (egy részét kenyérbéllel megtisztították) [08.png]. A nagyszoba belső sarkában panelrepedés és foltosodás látható [09.png]. A fürdőszoba mennyezetén a panel repedése erőteljesen látható [10.png].

Köv.lakás: előszoba mennyezetén foltosodás; a kisszoba belső falsarkán komoly beázási nyomok láthatók [11.png;12.png]; belső sarkán foltosodás [13.png]. Mennyezeten panelcsatlakozásnál foltosodás [15.png;16.png] 

Köv.lakás: nagyszoba belső falánál és mennyezeten foltosodás; e.sz. belső falsarkán foltosodási nyom látható [17.png] A kisszoba lépcsőházi fala, falsarka erőteljesen foltos [18.png;19.png]. Foltosodás látható a wc-ben, fürdőszobában is.

Köv.lakás: kisszoba külső falsarkában beázási nyom láthtató [20.png].

Összefoglaló megállapítások

a tető egyenes rétegrendű melegtető, melynél a hőszigetelés (NIKEPANEL) tetejére került bitumenes vastaglemez, fényvédő bevonattal. A vízszigetelés szegélyezése NEOACID (PIB poliizobutilén) vízszigetelő lemez. Ez a szegélyezés van az attikafalon is és a páraszellőzők csonkjainál, ill. egyéb felépítményeknél. 

A tetőszigetelés elöregedett, tönkremeneteli nyomok.

A fényvédelem 6 év alatt tönkrement, megrepedezett. [21.png]. A szigetelést szegélyező NEOACID sok helyen kilyukadt [22.png], más helyen a hőszigetelés, mint aljzat, elhúzta a vízszigetelést a faltól [23.png]. Az attikára épített új felépítmények további tönkremenetelt okoztak [24.png].

A tető szigetelés lejtése eredendően nem készült megfelelően, több helyen pangó víz.

A lakások belső téri helyiségeiben kétféle, egymástól határozottan elválasztható jelnség megfigyelhető:
- a lakások belső téri határolószerkezetein, a födém és a falpanelok hézagainak közelében, a fal- és födémpanelok repedéseinél szürke, sötétes elszíneződés látható (ez kenyérbéllel eltávolítható).

Egyes lakások falsarkain beázási nyom látható. 

A tetőszigetelés elöregedett, a vízszigetelés egyes helyeken, de leginkább a NEOACID szegélyezésnél lyukak, felületfolytonossági hiányosságok láthatók. A beázási nyomok és a vízszigetelési szegélyezési hiányosságok a helyszíni szemlén egyértelműsíthetők voltak.

a meghibásodás okai:
Az elszíneződés oka nem penészedés. 
Ez abból is következik, hogy a hőtechnikailag kritikus helyeken nincs elszíneződés. Van azonban elszíneződés olyan belsőtéri határolószerkezetekben, amelyek hőmérséklete közel a belső tér hőmérsékletével azonos, ekkor azonban nem képzelhető el penészedést kiváltó nedvesség-feldúsulás. A foltok egyszerűen eltávolíthatók.

A levegőből történő porkiválás azon esete, amely hőmérsékletkülönbséggel rendelkező tárgyak közelében tapasztalható (rádióbekötések), itt kizárhatók a hiányzó termikus hatások miatt.

Kizárhatók az egyszeri vagy időszakos nedvesedés száraz nyomai, mivel a foltosodás nem ilyen jellegű. Azokban az esetekben a foltok ilyen egyszerűen nem távolíthatók el.

A foltosodás kialakulását az alábbiak magyarázhatják: 
- a leginkább az ún. "termikus porosodás"-ra hasonlít a jelenség (a termikus porosodás forrása a pordiffúzió).

Az elszíneződés mechanizmusa a következő lehet: 

a tetőtérben elhelyezett ventilátorok épületszerkezetekkel kialakított teret, kamrát szívnak meg. A kamra nem hermetikusan elválasztott tér a környezettől, így légtechnikai kapcsolat alakul ki a tetőszerkezeti rétegei és a kamra légtere között. Abban az esetben, ha a tetőszerkezetet alkotó rétegek lehetővé teszik a levegő áramlását - mint ebben az esetben a lejtést kiegyenlítő réteg - akkor e légtechnikai hatás a szerkezetben tovább vezetődik. Ha a panel, ill. a panelcsatlakozások repedései lehetővé teszik, akkor e fenti légtechnikai kapcsolat az épület belső helyiségeire is terjedhet.
Tekintettel arra, hogy a ventilátor által megszívott kamrában a környezethez képest depresszió van, a kamra irányába a környezettől - így a belső terektől is áramlások, légáramlások indulnak meg. Ezeknek az áramlásoknak a hatásaként a repedések környezetében a levegőből szilárd anyagok válnak ki és elszíneződést okoznak. Ezt erősítik az épületben kialakuló gravitációs légáramlatok is.

A beázások lehetséges okai 

a vízszigetelés jelenlegi állapota olyan, hogy szemmel láthatóak a beázásokat előidéző okok.

A vízszigetelés aljzataként működő NIKEPANEL hőszigetelés nem térfogatálló. Zsugorodása következtében a vízszigetelést magával húzza, így az egy idő múlva elszakad. A vízszigetelés javítása, a fényvédő réteg készítése, foltszerű javitások nyomokban láthatóak, azonban az nem állapítható meg, hogy megfelelő volt-e vagy sem. Tény, hogy a vizsgálat idejére elöregedett. 

A foltosodás, elszíneződés egy része nem beázásból származik, hanem egyéb okokra (termikus pordiffúzió) vezethető vissza.

Előzmények:
peres eljárás

a lakáson belül a tapétázott felületen foltosodás észlelhető.
Korábbi szakértői vélemény megállapította, hogy a foltosodás egy része összefügg a tető szigetelésének nem megfelelő javításával és a nem megfelelő javítással. A foltosodás egy része nem beázásból, hanem páralecsapódásból származik

szakértő feladata:
Válasz a kérdésekre:
mi a foltosodás eredete?
A mostani hibák a tető kijavításával okozati összefüggésben van-e, ha nem, annak mi az eredete, azaz a fennálló hibák milyen okokra vezethetők vissza?


a meghibásodás leírása:
Mennyezeten a panelcsatlakozásnál nedvesedési, penészedési nyom látható [nincs fotó]

A külső falsarokban fent és végig hosszában penészedési folt látható [04.png]

A panelen repedési nyom látható, a mennyezeti panel csatlakozásánál befolyik a víz. [05.png;06.png]

A külső falsarok erősen penészes. A panelcsatlakozásnál, illetve a mennyezetnél penészedési nyom látható. [07.png; 08.png; 09.png; 10.png; 11.png]

A lakók elmondása szerint erős É-i, ÉNY-i széllel együttjáró esőzés esetén tapasztalják, hogy a falon a nedvesedés folytatódik, illetve nagy csapóeső esetén meghatározható helyeken szabályosan befolyik a víz a lakásokba.

A panelek csatlakozásánál a zárthézag kifúgázása, a hézagképzés jól látható. A fúgába esetleg bejutó nedvesség kivezetésére szolgáló műanyag cső a panelek csatlakozásánál került beépítésre [12.png; 13.png].

A helyszíni szemle idején csendes eső volt tapasztalható. Ekkor észrevehető volt a felső panelek külső felületének átnedvesedése, ami hosszabb esőzés során az alsó panelekre is átterjed [14.png; 15.png]

a meghibásodás okai:
a szemrevételezés, a panelek dokumentációinak vizsgálata, konzultációk alapján az alábbi megállapításokat tehetjük:

Penészedés, nedvesedés látható.

A penészedés kialakulásának öt alapfeltétele:
- penészgomba jelenléte (minden lakásban jelen van);
- táptalaj (tapéta kiváló táptalaj);
- kedvező tenyészhőmérséklet (viszonylag alacsony felületi hőmérséklet a panelek csatlakozásáni vonalában, sarkokban a szerkezeti geometria és csatlakozás miatt: anyagkülönbség és térbeli hőhidak);
- nedvesedés;
- pangó levegő (sarkokban, bútorok és faliszőnyeg mögött).

A nedvesedés okai lehetnek:
- Paneles épületeknél szokásos hőhidak alacsony felületén lecsapódó pára vagy a kapillárisokban megindult kondenyáció;
- Csapadékból a fal belső felületére jutó nedvesség.

A jelen esetben a nedvesedési foltok elsősorban a csapadékból származó nedvesség miatt alakultak ki.

A panelos épületek jellegzetes beázási oka az, hogy a nyílt panelhézagban elhelyezett NEOPRÉN "C" profil vagy elöregszik vagy helytelenül van betéve, így a csapóeső vizet a hézagoknál nem tudja kivezetni.

Az épület korábbi felújítása során a nyílt hézagokat zárttá alakították, ez ezt eredményezi, hogy a hézagokon a nedvesség nem tud bejutni. A kivitelezés megfelelően történt.

A panel külső, nem teherhordó kérge, amelynek vastagsága 7-8 cm, koránál, gyártástechnológiájánál, anyagánál fogva hajszálrepedésekkel van tele. A hajszálrepedések mérete a hőmozgások hatására változik. Ezeken a repedéseken a víz bejut. Korábban a nyílt hézagokban elhelyezett csöveken ez a nedvesség kifolyt. Ez a nedvesség a belső felületen lefolyik, illetve a panelek vízszintes hézagaiban lévő lazább szerkezetű anyagokon keresztül (hőszigetelés, helyszíni betonozás), valamint az esetleges panelrepedéseken keresztül bejut a belső térbe.

a kijavítás módjára tett javaslatok:
több, hatásfokában is eltérő megoldás létezik:
- vízzáró festék, vakolat (nem követi a panelh hőmozgását)
- hőszigetelő vakolati rendszer
- szerelt burkolat könnyű burkoló lemezzel
- szerelt burkolat kiegészítő hőszigeteléssel, átszellőztetés nélkül, ill. átszellőztetéssel.

egyéb:
konzultáció épületfizikusokkal, más szakértőkkel,
a panelek szerkezeti felépítésének vizsgálata

Előzmények:
Pécsi Tervező Vállalat tervezte KM 51-es jelű terv alapján, kivitel: Somogy Megyei ÁÉV.

A panelos lakóépületben, elsősorban az É-i homlokzatok mögötti lakásokban a födém, illetve panelcsatlakozásoknál nedvesedési, beázási nyomok jelentkeztek.

A panelok közötti nyílt hézagokat 1992-ben zárt hézagúakká alakították át, bituráncsík elé helyezett plasztikusan rugalmas kitt tömítéssel.

A tömítések elkészítése után a nedvesedések egy része megszűnt, viszont olyan lakásokban jelentkeztek nedvesedések, ahol eddig nem voltak.

1993-ban készült egy szakvélemény a nedvesedési okok meghatározására. A szakvélemény lehetségesnek tartotta az attika lefedés hiányosságaiból származó hézagbeázásokat, amelyeket kijavítottak.

Amennyiben az attikabádogozás kijavítása után további nedvesedés jelentkezik, úgy a panel külső kérge hajszálrepedéseinek vízbevezetése okozhatja a belső nedvesedést, amit a külső kéreg burkolásával vagy műgyanta kötésű vakolat felhordásával javasol kijavítani.

További módszereket és kísérleteket végeztek a panelhézag tömítésével kapcsolatban.

vizsgált épületszerkezet:
hőszigetelt, réteges felépítésű vb falpanel

szakértő feladata:
az eddig elvégzett munkák felülvizsgálata, a beázások okainak megállapítása, javaslat a megszüntetés módjára


a meghibásodás okai:
A penészedés kialakulásának öt alapfeltétele:
- penészgomba jelenléte (minden lakásban jelen van);
- táptalaj (tapéta kiváló táptalaj);
- kedvező tenyészhőmérséklet (viszonylag alacsony felületi hőmérséklet az elégtelen hőszigetelés miatt, sarkokban a szerkezeti geometria és csatlakozás miatt: anyagkülönbség és térbeli hőhidak, illetve elégtelen hőszigetelés);
- nedvesedés (alacson légcsereszám, falfelületek beázása, nem lélegző falszerkezet miatt);
- pangó levegő (sarkokban, bútorok és faliszőnyeg mögött).

- A vizsgálat tárgyát képező 12 lakás egyes felületein kialakuló páralecsapódás és penészedés különböző, de több tényező együttes hatására vezethetők vissza. 
-a lakások legnagyobb részében a mesterséges szellőzőrendszer nem működött. 
-meghibásodások tipikus helyei:
kamraszekrény szellőzőrácsánál, a függőfolyosó mennyezetének és gerendájának penészedése 
fürdőszoba falának, mennyezetének elszíneződése, a szellőző környezetének repedezettsége
konyha külső falsarkának penészedése (hőhíd káros hatásának következménye)
a konyha, kisszoba ajtó, ill. afölött a mennyezet penészedése (hőhíd káros hatásának következménye)
a bejárati ajtó, ill. afölött a mennyezet penészedése (hőhíd káros hatásának következménye)
páralecsapódás az ablakon
nagyszoba, loggia felőli felső sarkának penészedése (hőhíd káros hatásának következménye)
loggia acélszerkezetű, palaborítású előtetőjének beázása (nem penészedés).

-a meghibásodások, a belső falfelületek, falsarkok, ablak fölötti mennyezetszakaszok penészedése a felületek alacsony hőmérsékletén felentkező nedvesedés következménye.
-az alacsony felületi hőmérsékletek a hőhidak miatt jelentkeznek.
-a hőhidak meghatározó szerepet játszanak a lakásokban kialakuló penészedéssel kapcsolatban. Mivel a hőhidak hőmérséklete gyakran harmatponti hőmérséklet alá kerül, azon páralecsapódás, penészedés jöhet létre. A legutóbbi kutatási eredmények bizonyították, hogy a penészedéshez nem szükséges harmatponti hőmérséklet. 
-kapilláris kondenzáció esetén is megindul a penészedés. Ehhez elegendő, hogy a fal felülete közelében a páratartalom 75% legyen, ami a helyiségek alacsonyabb páratartalma esetében is előfordulhat.
- a jól záródó, korszerű nyílászáró szerkezetek, mesterséges szellőzőberendezés működéstelensége esetén az erősebb páraterheléskor (fürdés, főzés, mosás, stb.) a helyiségek páratartalma lényegesen megnő.
-a hideg felületeken megindul a kapilláris kondenzáció vagy páralecsapódás és ezzel együtt a penészedés.

-a konyha külső sarkának penészedése részben a liftakna hőszigeteletlenségéből, részben mint külső pozitív sarok - térbeli hőhíd következménye. Ahol a konyha felső sarkában jelentkezett a penészedés, ott a konzolosan kifutó gerenda, mint vonal alakú hőhíd okozza a felület alacsony hőmérsékletét és ezáltal páralecsapódást, penészedést.

-az ablakok fölötti mennyezet penészedése ugyancsak hőhíd következménye. A tervlapok a hőhídmegszakítást dokumentálják.

-a helyszíni szemlén megállapítást nyert, hogy a bejárati ajtó csupán egy rétegű, hőszigeteletlen fa ajtó, a felső két bukóablak helyett egy fix szárny került beépítésre.

-a fentiek alapján valószínűsíthető, hogy a hideg felület, illetve ablakok fölötti penészedés a hőszigetelés részleges vagy teljes hiányából származik. 
-Az egyrétegű hőszigeteletlen előszoba ajtó ugyancsak olyan hideg felületet képez, melyen magas páratartalom esetén a pára lecsapódik, nedvesedés penész keletkezik.
- a magas páraterhelésű helyiségek ablaküvegein lecsapódik a pára, végigcsorog az üvegen, áztatja az ablak alatti parapetet, esetleg felszívódik a nedvesség a tapétán. Ezek a jelenségek elsősorban azokban a lakásokban fordultak elő, ahol az előszobát a konyhával összenyitották, így az erős páraterhelés nem csupán a pára keletkezési helyén, hanem a lakás több helyiségében is jelentkezik.
- a mesterséges szellőzőberendezés működésének hiányában a páradús levegő nem tud a belső terekből eltávozni, az a hideg felületeken lecsapódik.

- a nagyszoba loggia felőli leső sarkán vb gerenda fut ki a külső térbe, amely vonal alakú hőhidat képez, s okozza a felület alacson hőmérsékeletét, ezáltal páralecsapódás, penészedés jelentkezik.

- az előtető beázási problámája valószínűleg bádogozási csatlakozásio folytonossági hiány van.

-a kamraszekrények kerámia szellőzőrácsának vonalában a függőfolyosó mennyezetén, ill. gerendáján megjelenő penészedés szinte mindegyik lakásnál jelentkezik. Ez alól kivételt képez az a lakás, ahol a kamraszellőzőt befalazták. A kamraszekrény fa szerkezetű, egyszeres ütközésű ajtószárnnyal kapcsolódik a magas páratartalmú konyhához, egyes esetekben az előszobához, mely a konyhával összenyitásra került. A kamraszekrény felső polcánál, a measznnyezet alatt, a külső falat áttörve, kerámia szellőzőrács készült a függőfolyosó felé. A konyhában keletkezett párás, gőzös levegő a legkisebb ellenállás felé, a kamraszekrény szellőzőrácsán keresztül távozik a szabadba. Ez a párás, piszkos levegő a közelében lévő hideg mennyezetre, illetve gerendára lecsapódik, a penészedés megindul. A jelenség, mivel külső térben van, csupán esztétikai károsodás.

A pemészedéz mind tervezői, mind kivitelezői, mind üzemeltetői mulasztásra vezethetők vissza. 
-tervezői: konyha, előszoba, kamraszekrény szellőző, ill. a függőfolyosó hideg mennyezetének kapcsolata.
-kivitelezői: valószínüleg a hőhidak, az ajtó tervtől eltérő beépítése.
-üzemeltetői: a szellőzőberendezések üzemeltetésének hiánya.

egyéb:
mérések a fal felületi hőmérsékletének, a lakás levegőjének páratartalmának megállapítására

hőtechnikai számítások

Előzmények:
Első épület

A lakások általában függőfolyosóról nyíló előszobából, nagyszobából, két kisszobából, konyhából, belső, szellőztetett fürdőszobából, WC heyiségből állnak. A nagyszobához loggia, a konyhához a függőfolyosóra szellőztetett kamraszekrény tartozik.

Egyik lakásban kezdődő penéészfotl a fürdőszobában [01.png]. Konyhában a kamraszekrény felső sarkában lévő kerámia szellőző vonalában a függőfolyosón lévő vb konzol, ill. gerenda, ill. mennyezet vastagon penészes [02.png]. Ahol a kamraszekrényt elbontották és összenyitották a konyhával, megmaradt a szellőzőrács, itt a konyha állandóan szellőzik: a függőfolyosón lévő vb konzolos gerenda+ mennyezet penészes [03.png]. A bejárati ajtó egyrétegű farostlemez borítású, lábazata fölött penészedés nyomai láthatók.Ahol a kamrát összenyitották a konyhával és a szellőzőrácsot megszüntették (befalazták), penészedés nem látható. 

Máshol a lakás konyháját, kamráját és előszobáját egybenyitották, a konyha mögött a fűtetlen liftakna található; a kamra szellőzőjét befalazták, itt a konyha külső és a liftaknával érintkező falsarok végig penészes [05.png; 06.png]. Itt az előszoba ajtó fölötti fix üvegezésű ablak fölött a gerenda vonalában ugyancsak penészedés látható [07.png]. Penészedés a hálószoba bukóablakai felett is [08.png; 09.png]. A fürdőszobai szellőző nem működött, a szellőző környezete repedt de nem penészes [10.png].

Máshol A WC-ben található a tető vízelvezető csatornájának elhúzása, melynek környezetében elszíneződés látható. Penész nincs [11.png]. A konyha a kamraszekrény szellőzőrácsa előtt a függőfolyosón a menyezet és a gerenda erősen penészes [12.png].

Máshol (más alaprajzi elrendezésű lakásban) a konyha mennyezetén látható a tetőösszefolyó elhúzása amelynek meghibásodását korábban kijavították. Ennek környezetében páralecsapódás látható [13.png]. A loggia fölötti acélcső szerkezetű, deszkaborítású, palafedésű előtető van, a beázások miatt kijavították. A beázás nyomai láthatóak. A lakó elmondása szerint még mindig csurog a falon a víz nagy esőzéskor. [14.png].

Máshol A wc-ben a szellőző nem működik. A kamraszekrényt ajtóval zárható kamrává alakították. A lakásban penészedés nyomai nem láthatóak, csak a konzolokon van penész.

Máshol a bejárati ajtó fölötti fix ablaknál a mennyezet vonalában penészedés látható [15.png]. A kamraszekrény szellőzőjének vonalában a konzolos gerenda, illetve mennyezet a függőfolyosón penészes [16.png]. A fürdőszoba szellőzője nem üzemelt. A kisszoba ablakai fölött a mennyezet vonalában penészedés látható [17.png; 18.png]. A nagyszoba loggiára vezető ajtajának felső sarkában penészfolt látható [19.png]. Az ajtó fölött a loggia felé konzolos gerenda fut ki. A konzolos gerenda hőszigetelés nélkül készült, ami a szerkezetek vastagságából is leolvasható [20.png]. A nagyszoba és a kisszoba ablaküvegéből lefolyó víz a tapétát áztatja [21.png; 22.png].

Következő épület

A lakások más elrendezésűek. A konyhában nincs kamraszekrény, helyette helyenként az előszobában van. A lakások egymáshoz képest 1,0 m-es eltolásban készültek, ez megnöveli a pozitív falsarkok számát. 

Egyik lakásban a konyha felső sarkában penészfolt van [23.png], ez a konyha külső sarka. A függőfolyosó felé, a fal folytatásában hőszigetelés nélküli vb gerenda készült [24.png]. A konyha ablakának egy része poccal van beépítve, így szellőztetésre alkalmatlan [25.png]. A konyhaablak fölül, a mennyezetnél penészedik [26.png].

Máshol a lakásban penészedési folt nem látható, csak az előszobában lévő kamraszekrény kerámia szellőzőjének vonalában a függőfolyosón [27.png]. Az előszobából harmónika ajtó választja le a konyhát, amely általában nyitva van. A függőfolyosón a konyha és a bejárati ajtó között a mennyezeten kívül elszíneződés látható [28.png].

Máshol a konyha és az előszoba között nem harmonika, hanem normál ütközésű nyíló ajtó van. Az előszobában lévő kamraszekrény szellőzőrácsnál  függőfolyosón nincs penészedés. A fürdőszoba mennyezetén elszíneződési nyom látható [29.png]. A fürdőszoba szellőzése működilk. A konyhaablak fölött elszíneződés látható.

A rendelkezésre bocsájtott tervek alapján a következő megállapítások tehetők:

- a négy lakószintes, alaprajzilag egymáshoz képest eltolt épületrészek 3,6 m fesztávolságú alagútzsalus szerkezettel épültek, acélszerkezetű kiegészítőkkel. A vb szerkezetű főfalak közé kerülő térelhatároló falak 19 cm POROTON falak. A külső homlokzaton 10 cm NIKECELL-el TERMOTEK bevonat rendszer készült. 
- a tervdokumentáció a loggiák, illetve a függőfolyosó hőhídmegszakítását minden metszeten és részletterven jelöli. Kivételt képez a legfelső szinti födém. A konzolosan kifutó gerendák hőszigetelésére tervszinten nincs utalás. Csupán feltételezhető, hogy a többi vb szerkezettel azonos módon körbeszigetelt.
-konyhai, illetve előszobai kamraszekrények kerámia szellőzőrácsai a függőfolyosót tartó gerenda mellett terv szerint készült. 
- a liftakna lakás felőli vb fala tervszinten nincs hőszigetelve. A lakások bejárati ajtaja terv szerint kettős ajtónak készült, mindkét ajtón felül bukóablakkal.

vizsgált épületszerkezet:
vasbeton főfal (monolit, határoló hosszfal)

szakértő feladata:
megállapítani:
- a meghatározott lakásokban illetve a lakásokhoz tartozó függőfolyosón kialakult-e penészedés? 
- megfelelő-e az épület hőszigetelése, a szellőzőberendezések működése, teljesítménye, a műszaki előírásoknak megfelel-e, rendeltetésszerűen használható?
- milyen módon hárítható el a penészedés, ha azt az épület hőszigetelése, ill a szellőzőberendezés hibája okozza, az milyen költségekkel hárítható el?
- a megállapított hiba oka tervezői, kivitelezői mulasztás?


a meghibásodás leírása:
a helyszíni szemle alapján megállapítható, hogy az épület I. emeletén a folyosón, a szobákban, a mosdó, WC helyiségek falain és a födémen alkalmanként több m2-es nagyságú nedvességfoltok láthatóak.

A foltok a helyüket tekintve
-a Rondella külső oldala felőli szobákban elsősorban a boltozat záradék részében találhatók, amelyeket az ÉK-i oldalon néhány külső oldalon lévő folt egészít ki
-a Rondella belső oldala felőli helyiségeiben elsősorban a boltozat vállrészén és a csatlakozó falazaton találhatók.
[nedvességfoltok helye: 01.png-12.png; anyagmintahely_png]

A tetőszerkezet szemrevételezése és a feltárás alapján a szakértő megvizsgálta a vízelvezetés rendszerét, a tetőszerkezet rétegeit, kényes szerkezeti csomópontokat. A tetőszigetelésen a kivitelező szerkezeti feltárásra nem vállalkozott, ezért csak a meglévő korábbi - csupán burkolati réteget eltávolító feltárások szemrevételezése történt meg.

A vízelvezetés rendszere:
A tetőfelület víztelenítése 3%-os lejtéssel, belső vízgyűjtőkkel (feltöltésben elhúzott) külső ejtővezetékkel készült. Ez a megoldás magában hordozza az ejtőcső eljegesedésének veszélyét. A jegesedés hatására csökken a vezeték keresztmetszete, ami alkalmanként a víz visszaduzzadását eredményezi és így az összefolyó és az ejtővezeték - nem vízhatlanul kialakított - csatlakozása víznyomás alá kerül.

A tetőszerkezet rétegei:
a terv, az építési napló, és a burkolati réteget eltávolító korábbi feltárás alapján a tetőszerkezet az általános helyeken az alábbi rétegfelépítésű:
- 6 cm vtg betonburkolat, 2×2 m-ként dilatálva
-1,5-2,0 cm homok
- 2 rtg BITUTHENE 1000 szigetelő lemez
-1 rtg hideg bitumenmáz (BONOBIT-H) kenés
- 8 cm vt vasalt aljzatbeton, 4×4 m-ként dilatálva
- 0,1 mm vtg polietilén fólia
- 15 cm vtg homokos kavics feltöltés, benne O100 mm alagcső, 33,3 cm hosszú elemekből. Az épület külső oldala felőli szobák záradéka felett hely hiányában részben nem készült.
- változó vastagságú meglévő földfeltöltés, humuszos talaj. Az épület külső oldala felőli szobák záradéka felett hely hiányában részben nem készült.
- N 100 cm tégla (kő) boltozat.

A vízszigetelés látható felülete erősen hullámos, az aljzathoz nem tapad folytonosan. A gyűrődések akadályt jelentenek a víz folyásának útjában, másrészt az átfedések és a toldások a hullámosodások mentén elválnak, azaz vízhatlanságukat vesztik. [13.png; 14.png; 15.png]

A vízszigetelés fölött lévő homokréteg funkciója a vízelvezetés és a betonlapok mozgásának biztosítása, a vízszigetelés védelme. A homokszemcse-mérete igen finom, ezért gyorsan telítődik, vízáteresztő képessége minimális. Ez magyarázza a kibontott részek környezetében  található homokréteg állandó nedvességét. E körülmény jelentőségét fokozza, hogy a gyűrődött szigetelő lemezek szintén a víz elfolyását akadályozzák.

A téli időszakban jéglencsék alakulnak ki a vizes homokrétegben. Ez pontszerű megtámasztást jelent a betonlapok felől. Az egyenletes terhelés ponszerűvé válik; ezalól a tartósan plasztikus szigetelő massza kitér. Ez a gyakorlatban a víszigetelő réteg elvékonyodását jelenti.

A homok feletti nagyméretű és súlyú betonlapok billegnek, ami az elemek pontonkénti megtámaszkodására, a szigetelés helyenkénti túlterhelésére utal.

A vízszigetelés aljzata a hideg bitumenmázzal kellősített felületű 8 cm vtg vasalt aljzatbeton. Gőznyomást kiegyenlítő rtg nem készült, így a kivitelezés során bevitt technológiai (építési) nedvesség a szerkezeten belül maradt. A nedvesség a hő hatására részben gőzzé alakul, ezzel magyarázható, hogy a szigetelés felülete gyűrött, a dilatációs hézagoknál ez a gyűrődés még szembetűnőbb.

A tetőszerkezeten belüli 15 cm homokos kavics feltöltés funkciója a páravezetés, hogy benne alagcsövek elhelyezésével, a csövek kiszellőztetésével a páranyomást kiegyenlítse. A homokos kavics esetében az anyag páravezetési tulajdonságait a finomabb szerkezetű homok határozza meg. A homokrész nedvességtartalmának kicsiny növekedése a páravezetési tényező rohamos csökkenésével jár (homokmentes kavics esetében alig változik). A kiszellőző réteg hiányos, a külső kör szobáinak boltozati záradéka felett nem fért el, ezért elhagyták.

A boltozatok felett változó vastagságú eredeti földfeltöltés az építési napló tanúsága szerint a rekonstrukció során többször is megázott, az építést részben kedvezőtlen időjárási viszonyok között végezték (havazás). Ennek következtében a szerkezetbe a normálisnál lényegesen több nedvességet zártak be.

Kényes szerkezeti csomópontok:
A tetőösszefolyók BRAAS-PEMÜ típusúak, Al lombkosárral, a burkolat szintjén levehető vasráccsal. A szerkezet lényege, hogy mind a burkolati réteg, mind a vízszigetelés felületén folyó víz az ejtőcsőbe jusson és vízhatlan módon a tetőről eltávozzon. A betonburkolatba a tetőösszefolyó vasrácsai utólag kerültek beépítésre. Az elhelyezéskor használt híg cementhabarcs a szűrőhomokot cementálta, azaz vízzáróvá tette, ily módon a vízszigetelés síkján folyó csapadékot az összefolyó környezetében felduzzasztja, azaz víznyomás alá helyezi a vízszigetelést. [17.png; 18.png]. E tényt alátámasztja az, hogy az összefolyó belső felületét is bevonta a cementhabarcs, ami által a lombkosár kivehetetlenné vált.  E felduzzasztó hatásra utalnak azok a forrásnyomok is, amelyek nagyobb esők után ott alakulnak ki, ahol a burkolat alatt a szigetelésen folyó, illetve felduzzadó víz hidrosztatikai nyomása meghaladja a burkolati hézagokban feltörő vízoszlop nyomómagasságát. E forrásnyomok az összefolyótól 6-7 m-re is előfordulnak. Ez a 3%-os lejtés figyelembe vételével akár 18-21 cm-es vízoszlop nyomást is eredményezhet. Ennek következtében a legkisebb felületi hibájú felgyűrődött és szétnyílt toldásba a csapadékot a víznyomás bepréseli. A vízzel együtt a finom homokszemcsék is besodródnak, aminek következtében a vízszigetelő anyag nem képes újra összetapadni a meleg hatására. [16.png; 19.png; 20.png; 21.png; 31.png]

A falszegélyek kialakítása nem egységes, egyes esetekben elrabicolással, más esetekben horganylemez alkalmazásával készültek. A BITUTHENE szigetelőlemezekre a  gyártó cég által kidolgozott alkalmazástechnológiai leírásban foglaltak értelmében a horganylemez a falszegélyeknél vagy hajlaterősítő vagy árnyékoló funkciót láthat el. Hajlaterősítésnél a szigetelést fel kell a bádogra vezetni, árnyékolásnál a falra felvezetett vízszigetelést kell a hőmozgásban nem gátolt horganylemeznek takarni. Az épületnél a horganylemezek láthatóak, ugyanakkor a lépcsőházi falszegélynél megállapítható volt, hog mögötte a szigetelést nem vezették fel a falra. 

A lépcsőházi falszegély horganylemez szerkezete hőmozgásban gátolt, dilatáció nélkül készült, ezért a faltól elvált, a küszöb rögzítés környezetében pedig el is repedt. [22.png; 23.png; 24.png].

A felépítmények több esetben is olyan közel kerültek egymáshoz, hogy a falszegélyek megfelelő kialakítása hely hiányában lehetetlen [25.png; 26.png; 27.png]

A strangszellőzők nem fedettek [28.png]

A lépcsőház tetejére felvezető acéllépcső lábainál a vízhatlan szigetelés-csatlakozás megoldatlan [29.png; 30.png]. 

A fallefedések műszaki kialakítása kifogásolható. A belső oldalon a meglévő, egyenetlen, sérült, repedt felületű kőből készült fallefedésre vezették rá a szigetelést a fal keresztmetszetének kb kétharmadáig és ezt folyamatos rabicburkolattal védték. A burkolat hőmozgásában gátolt, az alatta lévő szigetelésre egyenetlenül és közvetlenül fekszik fel, a rabic kényszermozgásai a szigetelést felgyűrik. A szabadon maradt rész repedésein a víz a falba jut, erre utal a szegélyek belső oldalán alkalmanként burjánzó növényzet [31.png; 32.png].

A homlokzat vizsgálata:
Az épület homlokzatán régi keletű kisebb méretű, mélyebb nyílások találhatók [33.png]. Csapóeső alkalmával a víz akadálytalanul jut be a nyílásokba.

A fal ferde, az ablakok szemöldökén nincs vízorr, a könyöklők kis lejtésűek és bádogfedés nélküliek.

A tetőszerkezet épületfizikai vizsgálata:
Az épület helyiségeiben műszeresen mért a levegő páratartalma és hőmérséklete, a fal és a födém felületi hőmérséklete száraz és nedves helyeken. 
Anyagminták kerültek laboratóriumba a vakolatból, a boltozatból (fúrással, különböző mélységben), száraz és nedves helyeken. [abra01.png; abra02.png; abra03.png; abra04.png; abra05.png; abra06.png].
A hőmérséklet mérése július végén. Levegő nedvességtartama ASHMAN-féle ciklométerrel; felületi hőmérséklet mérése vas-konstantán termoelemek és HP multiméter leolvasóval történik. Megállapítható, hogy:
- az É-i tájolású szoba hőmérséklete alacsonyabb a D-i oldalon lévő szobánál;
- a levegő nedvességtartama az átlagosnál nagyobb;
- a nedves pontok hőmérséklete alacsonyabb a közvetlen közelében lévő száraz pontok hőmérsékleténél.
- a boltozat záradékánál (a legvékonyabb tetőszerkezet helyén) a felületi hőmérséklet nagyobb, mint a boltozat vállrészénél;
- a belső fal hőmérséklete alacsonyabb a külső fal hőmérsékleténél.

Az anyagminták nedvességtartalmával kapcsolatos laboratóriumi vizsgálatok alapján megállapítható, hogy:
-bár a szóban forgó anyagok szorpciós izotermái nem ismertek, azok szorpciós telítettsége (egyensúlyi légnedvességtartalma) 2-4% között várható;
-valamennyi minta nedvességtartalma nagyobb a szorpciós nedvességnél, tehát a minták nem légszárazak;
- a nedves helyen vett minták közül a habarccsal érintkező téglafal mért nedvességtartalma a legnagyobb.

A szerkezet hőtechnikai vizsgálatával kapcsolatos általános szempontok:
A Citadella-Rondella tetőszerkezete hőtechnikai szempontból nem szokványos szerkezet. Vastagsága változó, átl.: 2,0 m. az ilyen szerkezet mind a hő- mind a nedvesség transzport folyamat szempontjából jelentős tehetetlenséggel rendelkezik.

Tekintettel arra, hogy a szerketzet jelentős vastagsága miatt a modellezéshez igen sok vizsgált síkot kellenek felvenni, ugyanakkor az éves periódust több száz időintervallumra kellene osztani, a gépi modellezéstől eltekintünk. A havi átlagos léghőmérsékeletek alapján felvett hőtechnikai jellemzőkkel, egy 2 m vtg szerkezetrész közepén - 1 m-re a két felülettől - stacioner összefüggésekkel számolt hőmérséklet várható alakulását a [abra06.png] mutatja meg.
Páratechnikai szempontból a szerkezet  szintén jelentős tehetetlenséggel rendelkezik. A gyakorlatban elterjedt és alkalmazott stacioner módszerel teljes pontossággal nem írhatók le a szerkezetben kialakuló éves páratechnikai folyamatok. Az instacioner vizsgálatok azonban a fent felvázolt okokon kívül az egyes nedvességtechnikai paraméterek ismeretének hiánya miatt nem valósíthatók meg. A fentiek alapján egy egyszerűsített modellen vizsgáljuk meg a belső kondenzáció lehetőségét. Az idevonatkozó szabványok -2°C-ban jelölik meg a mértékadó külső hőmérsékletet, amely a vizsgálat alapjául szolgál. 
Ez az érték alig 1 hónapig áll fenn az év során. Ez az idő pedig kevés az adott szerkezeten a stacioner állapot vizsgálatához.
Ha egyéb lehetőség hiányában a vastagság, ill. a tömegek arányában megnöveljük a stacioner viszonyok kialakulásához szükséges időt, akkor jó közelítéssel azt mondhatjuk, hogy a jelenleg vizsgált szerkezetnek közel 4-szer annyi időre van szükség a stacioner állapot kialakulásához, mint egy hagyományosnak nevezhető szerkezetnek. Ez azt jelenti, hogy a külső mértékadó hőmérsékletet 6°C-ra kell feltételezni, mivel ez, illetve ettől alacsonyabb hőmérséklet-érték áll fenn közel 4 hónapig egy év során.

A fenti tények leszögezése után a szerkezeten belüli kondenzáció és az abból adódó nedvesedés lehetőségeinek vizsgálata:
Kiinduló adatok:
- a külső levegő hőmérséklete: 6°C
- a külső levegő relatív nedvességtartalma: 80%
- a külső oldali részpáranyomás: 748 Pa
- belső levegő hőmérséklete: 20°C
- belső levegő relatív nedvességtartalma: 65%
- a belső oldali részpáranyomás: 1520 Pa

Feltételezve, hogy a szerkezetbe belépő valamennyi vízgőz kondenzálódik, az egy év alatt kicsapódó vízgőz mennyisége (évi 3000 órás időszak figyelembevételével)
- 0,1 kg/m2 (2 m vtg szerkezet esetén) 
- 0,2 kg/m2 (1m vtg szerkezet esetén)
ez a vízmennyiség a szerkezet tömegéhez képest kicsi.

A felületi kondenzációból adódó nedvesedés lehetőségének vizsgálata:
a felületi kondenzáciü kialakulása általánosságban a következő okokra vezethetők vissza:
- a felület hőmérséklete alacsonyabb az őt körülvevő levegő harmatponti hőmérsékleténél. A helyszíni mérések során tapasztalt légállapot-jellemzők mellett a felület hőmérsékletének 12,5°C alá kellene söllyednie ahhoz, hogy a felületi kondenzáció létrejöjjön. Az előzőekben már ismertetett okokból esetünkben a felület éves hőmérséklet-ingadozása kicsi (kb. 1°C). Tekintettel arra, hogy a szerkezet nedvességtartalma mindenütt nagyobb a szorpciós nedvesedésnél, tehát a légszáraz állapotúnál nedvesebb szerkezet a helyiség felé igyekszik párologtatva vízgőzt leadni. Ha a helyiség nyílászárói zárva tartják, valamint azok tömítése megfelelő, a felületek nedvesség-leadása következtében a belső levegő páratartalma megnő és elérheti az alacsonyabb felületi hőmérsékletekhez tartozó telítési páranyomás-értéket, kicsapódhat.
A jelenség a legnedvesebb felületi - alacsonyabb felületi hőmérsékletű pontok száradását is hátráltatja.

A tetőszerkezet elárasztása
a tetőszerkezet vízszigetelésének hibáiból származó nedves pontok lokalizálása értdekében a beruházó a tetőszerkezet elárasztását határozta el. 
Az elárasztás először szakaszosan történt, egy-egy összefolyó vízgyűjtő területén elhelyezett tűzoltó vezeték segítségével, a víz folyamatos áramoltatásával, az összefolyük elzárása nélkül [34.png].
Tekintettel a gyakran fellépő, hosszan tartó vízhiányra, meg kellett változtatni a kísérletet - és a tető felületének lehetőség szerint teljes nyomásos elárasztását kellett választani. Az összefolyók elzárása és a feltöltés után a tetőfelületnek kb a fele víz alá került. [35.png; 36.png]. Az elárasztást követően röviddel az épület belső udvari homlokzatán három összefolyó ejtővezetékének környezetében a födémen és a külső falon intenzív nedvességfoltok keletkeztek, belül több helyiségben a nedvesságfoltok erőteljesebben jelentkeztek vagy közvetlen, nagymértékű beázás történt [abra07.png; 37.png; 38.png; 39.png; 40.png; 41.png; 42.png; 43.png; 44.png; 45.png]. A további károk elkerülése érdekében a beruházó az elárasztást megszüntette.

a meghibásodás okai:
a Citadella szálló fal- és födémszerkezetén található nedvességfoltok eredetével kapcsolatosan leírt vizsgálatok eredménye a következőkben foglalhatók össze:
- az épület szerkezeteinek - a légszáraz állapotnál általánosan nagyobb - nedvességtartalma arra utal, hogy a falakban és a födémekben hosszabb ideje nagy mennyiségű víz halmozódott fel (eredet építési nedvesség, esetleges beázások, párakicsapódás). Az épületben korábban is keletkeztek nedvességfoltok,de a száraznak látszó szerkezetekben is növekedett a nedvességtartalom.
- a rekonstrukciót kedvezőtlen időjárási viszonyok között is végezték, a szerkezeteket nem védték megfelelően a nedvességtől, így a szokásosnál is több építési nedvességet vittek be a szerkezet belsejébe. 
- a tető vízszigetelése nem vízhatlan, a tetőszerkezet vízelvezetése, a rétegek kialakítása, a részletek megoldása műszakilag kifogásolható. A szerkezet belsejébe folyamatosan csapadékvíz jut.

a kijavítás módjára tett javaslatok:
a nedvességfoltok megszüntetésére a szakértő új szerkezet kialakítására tesz javaslatot, az alábbiak szerint:
- a tetőszerkezet belső részéből el kell távolítani a nagy nedvességtartalmú részeket (földfeltöltés, homokos kavicsos feltöltés, aljzatbeton)
- vízhatlan vízszigetelő réteg készítése
- homlokzati hibák kijavítása
- az új szerkezeti kialakításnak biztosítania kell a falakban és a födémekben felhalmozódott nedvesség hatékony távozását, elő kell segítenie a száradást. 

Tekintettel arra, hogy az épület szerkezetei, a falak és a födémek rendkívül nagy tömegűek, ezért a közölt javítási elvek alapján végzett rekonstrukció után is időben elhúzódó száradási folyamattal kell számolni.

egyéb:
helyszíni műszeres vizsgálatok
tető részleges elárasztása

szakértő feladata:
A Citadella Szálló fal és födémszerkezetén található nedvességfoltok eredetének felkutatása
A nedvességfoltok megszüntetésének módjára tett elvi javítási javaslatok készítése.

Épület leíirása:
A Citadella-Rondella a múlt század közepén épült, alápincézett földszint+egy emeletes épület. Az utolsó két évtizedben az emeleti szintet szállodaként használták.
Az épület szerkezetei téglából és kőből készültek.


a meghibásodás leírása:
A helyszíni szemle során megállapítható, hogy beázások több helyen keletkeztek. Helyük döntően a gyártott vb födémszerkezet illeszkedésire (födémpalló csatlakozás, födémpalló főtartó csatlakozás), repedéseire koncentrálódik. A beázás mértékéből az is kiderül, hogy nem a szigetelés lokális tönkremeneteléből, sérüléséből, hanem az egész tetőfelületre kiterjedő általános hibából adódóan nagy felületen nedvesedett át - ázott át a szerkezet. Emiatt döntöttek egy szerkezetfeltárásról. 

Feltárás készült egy általános, burkolati helyen, a burkolaton található repedés ill. a dilatáció közelében.
A feltárás alapján megállapítható, hogy:
- a burkolati betonréteg jó minőségű 5 cm vtg;
- ez alatt lévő aljzatbeton gyenge minőségű, 5 cm vtg.;
- a burkolati repedés nem átmenő repedés, csupán felületi (zsugorodási repedés)
- a burkolati dilatáció nem teljes keresztmetszetű, mélysége csak 3 cm;
- az aljzatbeton közvetlenül a vízszigetlésre került;
- a szigetelés 3 rtg csupaszlemez felhasználásával készült (laboratóriumi mintavétel);
- a szigetelés a burkolati repedés környékén nem volt ártepedve;
- a fedő máz alatti papírbetétek nedvesek voltak, kezdődő korhadás jeleit mutatták, elöregedtek.

Másik feltárás készült a napozóterasz korlát, vb pillér környékén. A feltárás alapján megállapítható, hogy:
- a fedés nincs felvezetve a vb pillérre. A pillér feltehetően a víszigetelés elkészülte után készült el és csak az átmenő acélbetétek csatlakoznak a főtartóhoz.
- a korlátszerkezet nem terv szerint készült. A vb "U" korlátelemek nem bontható kapcsolattal kerültek elhelyezésre, a dilatációs mezők között összebetonozva készültek. A mellvédelemeken hődilatációs repedések jelei láthatók.

A kivett mintából vágott próbaelem 5,92 kp/m2 súlyú. A felhasznált C 120 csupaszlemez súlya 0,772 kp/ m2. A három rtg együttes súlya 2,316 kp/m2. a felhasznált bitumen mennyiség 3,6 kp/m2. az ÉKSZ (Építőipari Kivitelezési Szabályzat) 6 kp/m2 bitumen felhasználást ír elő.

a meghibásodás okai:
a tetőszigetelés meghibásodása több okra is visszavezethető:
- a szigetelés nem megfelelő lejtéssel készült (a szabályzatok szerint 4 rtg forrasztott szigetelés 1,5 % lejtés és min. 6 kp/m2 bitumen felhasználás szükséges);
- a szigetelés felett nem készült homokterítés (vízelvezető réteg), így a burkolati betonrétegen átszivárgott víz a szigetelést állandóan nedvesen tartotta és az időszakos kiszáradást megakadályozva a papír hordozórétegek korhadása, tönkremenetele következett be;
- a hőszigeteletlen tetőszerkezet hődilatációs mozgásait a betonrétegek közé beszorított szigetelés a legkisebb mértékben sem volt képes követni, így feltehetően az elmozdulások helyén a szigetelés is lokálisan sérült.
-a korláttartó vb pillérek a szigetelés után készültek el, így a pillérek  kapcsolata a főtartóhoz nem teljes értékű és a szigetelés peremezése a pillérkapcsolatánál megoldatlan.

a kijavítás módjára tett javaslatok:
két lehetséges út:
1. a jelenlegi burkolat eltávolítása után a szigetelésre - megfelelő lejtés biztosítása mellett - új, kiegészítő bitumenes lemezek (min 3 rtg C120 vagy 2 rtg üvegfátyol betétes vastaglemez) felragasztásával új szigetelés, vízkivezető réteg biztosításával, teljes keresztmetszetében dilatált új burkolat készítése;

2. a jelenlegi burkolati réteg megtartásával, aljzatkénti felhasználásával új szigetelés és új burkolati rendszer készítése (a szerkezet statikai ellenőrzése mellett). Ez utóbbi részletes kiviteli dokumentáció alapján készülhet el.

A második alternatíva rövid műszaki leírása:

ELŐKÉSZÍTŐ MUNKÁK
virágvályúk eltávolítása

ALJZATSZERKEZET
a jelenlegi betonburkolat megtisztítandó, a kipergő kavicsszemcsék eltávolítandók. A felület vékony PVA bázisú simító réteggel kiegyenlítendő. A felépítmény szegélyén, a lépcső környezetében, ill. a korlátpilléreknél a lejtések felbetonozással korrigálandók.

ÚJ SZIGETELÉS
az előkészített aljzatra új, teljes értékű fóliaszigetelés készítése látszik célszerűnek, NEOACID / PVC / TAURUS (butilkaucsuk) felhasználásával, a technológiai előírások betartásán túl ügyelve arra, hogy a szigetelés csak a technológia igényelte mértékben - szélszívás a leterhelés előtt - legyen az aljzatszerkezethez ragasztva (PVC esetén leterheléses megoldás is szóba jöhet). 

VÉDŐRÉTEG
A szigetelésre TERFIL védőréteg vagy vastag üvegszövet védőréteg helyezendő. A beton virágtartü elemek alá sávokban elhelyezett EPS habréteg helyezendő. 

BURKOLAT
Burkolati rétegként 3-8 mm szemnagyságú gyöngykavicsba ágyazott előregyártott beton vagy műkő lapokat javasolt elhelyezni, a szegélyek mentén egyedi "L" idomdarabok beépítésével.

szakértő feladata:
Választ adni arra a kérdésre, hogy a strandépület teteje miért ázik át és a tetőszigetelés meghibásodásának mi az oka

Javaslatot kell tenni a javításra vonatkozóan.

Épület leíirása:
A létesítmény kétszintes strandépület15×91,5 m-es befoglaló mérettel. Az alsó szinten főleg öltözők vannak. A felső szinten fedett, kiszolgáló helyiségek és nyitott zuhanyzók, illetve napozóterasz van.

Az épületek szerkezete 6 m-ként elhelyezett vb gerendák acél oszloppal alátámasztva, egy helyen dilatációval.

A napozóterasz terv szerinti rétegfelépítése:
- 5 cm beton padlóburkolat
- 5 cm aljzatbeton
- 3 rtg vízszigetelés
- 2 cm cementsimítás
 -19 cm födémpanel

A napozóterasz terv szerinti lejtése: 1%. A terasz burkolata terve szerint 1,5×1,5 m-es raszteres, a hézagok bitumenes kitöltésével.

A tervező állítása szerint a tetőteraszt eredetileg 1%-os lejtéssel, BITUTHENE szigeteléssel tervezték, amely lejtés megfelelt a szigetelés számára. A kiviteli tervek elkészítése során a kivitelező kérésére áttértek a háromrétegű csapadékvíz elleni szigetelésre (a BITUTHENE beszerzése nehézségekbe ütközött). Így a korábbi 1%-os lejtés szerepel a terveken.


a kijavítás módjára tett javaslatok:
a tető jelenlegi állapota és az előzményekben leírtak alapján a javaslat a következő:

A lokális foltszerű kijavítások csak ideiglenes megoldásként fogadhatók el. 

A tetőszerkezetbe beépített anyagok nagy része - laboratóriumi vizsgálatok alapján továbbra is felhasználható, funkciójának, rendeltetésének megfelel, ill. regenerálható. Célszerű megtartani.

Alapvető szempontok:
- rétegrend teljes meghagyása
- új vízszigetelő kéreg lehetőség szerinti lejtéskialakításának biztosítása a meglévő tetőszerkezet teherbírásának figyelembevételével
- lehetőség szerinti szilárd aljzat kialakítása
- a meglévő hőszigetelő réteg kiszárítása, a hőszigetelő képesség teljes visszanyerése céljából
- a tetőben lévő pára- és gőznyomás vándorlásának, illetve szabadba jutásának biztosítása
- új vízszigetelő kéreg elhelyezése
- új vízszigetelés attika-, felépítmények csatlakozásának szakszerű, vízzáró lezárásának biztosítása
- a megmaradó felülvilágítók beázásmentes kijavítása

"A" épület

Az "A" épület fölötti tetőszerkezet meghibásodását elsősorban a PORÁN hőszigetelő táblák duzzadása, az ELASZTOLEN fényvédő réteg helytelen felhordása következtében keletkezett repedések a NEOACID vízszigetelésen, a tető lejtésmentes volta, a felülvilágítók tömítési hiányosságai okozták.

A tetőfelülvilágítók megszüntetése lehetséges. (de ha már a "C" épület tetején ki kell javítani 20 db-ot, akkor ez itt is elvégezhető).

A javítás előkészületi munkái:
-a szigetelésen található púposodásokat ki kell vágni, a púposodott, deformálódott PORÁN táblákat ki kell - lehetőség szerint ugyanolyan vastagságú NIKEPANEL táblákra cserélni.
-a tető teljes felületén a jelenlegi vízszigetelő réteget és az alatta lévő PORÁN hőszigetelést 2/3 mélységig O20 mm-es átmérőjű furatokkal perforálni kell.
-a perforált tetőfelületre 1 rtg HUNGISOL filc (320 g/m2) kerül, úgy, hogy az a meglévő NEOACID fedést mindenütt -  a függőleges felületen is - takarja.
- lejtéstadó betonréteget kell kialakítani, oly módon, hogy az a jelenlegi, meglévő tetőösszefolyókra pontszerű lejtést biztosítson. Az összefolyóknál a betonréteg vastagsága min 3 cm. A maximális lejtéshosszt figyelembe véve a magas éleken a beton vastagsága 11 cm, ~1,5%-os lejtésnél. A lejtés méretének megfelelő kialakítása műszeres kitűzéssel érhető el. 
- a födém többletterheinek csökkentése a lejtbetonba helyezett 3 cm, ill 2×3 cm HUNGAROCELL táblákkal oldható meg.
- bizonyos felépítményeknél ellenlejtéseket kell kialakítani.[A_alap_01.png]
- a betonozás az új vízszigetelés aljzatát képezi, így annak simasága a fa simítóval simított betonfelület igényét elégítse ki.

Az új vízszigetelés készítése:
a fedést HUNGISOL CV márkajelű, PVC alapanyagú tetőfedő lemezekkel javasoljuk elkészíteni. A lemezek szélessége a nagy tetőfelületeknél 1,30 m, a széleken 0,65 m. a ragasztott átfedések mértéke 10 cm.  A kivitelezésre vonatkozóan a HUNGISOL alkalmazástechnikai kézikönyv útmutatásai, ill. a gyártmányismertetők előírásai az irányadóak. A tetőfedés teljes felületén leragasztás nélküli, pontonkénti, ill. vonalmenti rögzítésűek.
Az elkészült betonozás tetejére HUNGISOL műa.filc réteg kerül - leragasztás nélkül - aljzatkiegyenlítés, ill. gőznyomáskiegyenlítés céljából.
A meglévő páraszellőzőket, lehetőség szerint felülről benyúlva, a PORÁN hőszigetelés vastagságában célszerszámmal perforálni kell. A meglévő páraszellőzők fölé kell helyezni az új páraszellőzőket, melyek felső talpát a felső HUNGISOL filc réteghez kell csatlakoztatni. A páraszellőzők szegélyezését ki kell alakítani.
A műa.filc tetejére kerül az új vízszigetelő kéreg a HUNGISOL CV PVC tetőfedő lemez, mechanikai rögzítéssel. A mechanikai rögzítés az aljzatbetonhoz történik. A rögzítési távolság a tető általános helyein 1,30 m-es lemezt figyelembe véve 1,20 m × 0,20 m-ként; az épület széleinél 2 m szélességig a 0,65 m lemezzel 28 cm-enként, a sarkoknál 2×2-m es részen 21 cm-enként. A rögzítésre B vagy SG típusú rögzítőkészletet javasolt alkalmazni. A rögzítés a vízszigetelő lemez 10 cm-es átfedéseinél történik. Rögzítés után az átfedésnél a PVC lemezeket varrathegesztéssel kell egymáshoz vízzáróan folytonosítani. A szigetelőlemezt az attika és minden áttörés tövénél mechanikailag rögzíteni kell fóliabádoggal.

Csomópontok kialakítása:
- az attikafal lezárása [rajz03.png]: a bádogozás eltávolítása után a meglévő NEOACID lemezre elhelyezett HUNGISOL filcet az attikára kell felhajtani. Az erre kerülő HUNGISOL CV-t a meglévő acél U szelvényhez kell mechanikailag rögzíteni, majd az alu profillal lezárni. (alternatíva: az attikánál a függőleges rabicolásra felvezetett vízszigetelés)
- az összes áttörésnél (tetőkibúvó, szellőző ventillátorok, felülvilágítók) az új vízszigetelés felvezetéséről, mechanikai rögzítéséről, és vízhatlan lezárásáról gondoskodni kell, az alkalmazástechnikai előírások alapján.
- a tetőösszefolyóknál - a jelenlegi összefolyó helyeken BRAAS-PEMÜ egytölcséres tetőösszefolyót célszerű alkalmazni, amely gyárilag elhelyezett HUNGISOL gallérozással van ellátva. Az összefolyóknál 80 cm átmérőjű körben 5 cm mélységben a betonozás változó keresztmetszetű, a víz gyorsabb lefolyása érdekében.
-a felülvilágítók javítása [rajz04.png]: az összes, meglévő, ill. elöregedett, a vízzárás célját szolgáló tömítész ki kell cserélni, tartósan rugalmas, vízzáró tömítésre. Ennek céljából a jelenlegi üvegszorító elemeket ideiglenesen el kell távolítani, majd a tömítés elhelyezése után újra vissza kell helyezni. Az üvegosztó bordáknál (függőleges, és ferde irányú) az üvegszorító acéllemez 60×3 mm helyett célszerű olyan üvegszorító alkalmazása, amelyik a fellépő maximális hőmozgás esetén is biztosítja a teljesen vízzáró tömítést. Lehetőség van a ragacsolt, ill. ragacs nélküli üvegfedés kialakítására [rajz05.png]. A ragacs nélküli üvegfedés előnye az, hogy annak biztonságos vízzárása nem függ a vízzáró tömítések élettartamától, elöregedésétől. A felülvilágító új vízszigetelés csatlakozását a meglévő hegesztések megbontása nélkül célszerű elvégezni, a következőképpen: 
a már elhelyezett felülvilágító lábazatra felvezetett műa filcre kerülő HUNGISOL CV fóliát úgy kell a lábazatra felvezetni, hogy egy 100 mm széles, 3 mm vtg alu lemezcsíkkal kell a fóliát a ferde üveg alá ütközésig felnyomni. A fólia az alu lemezen átvetve olyan hosszú legyen, hogy az hozzáférhetővé váljon. Az alu lemezcsíkot a felülvilágító acél bordájához kell lemezcsavarral csavarozni. A HUNGISOL visszahajtott lemezt a felvezetett HUNGISOL lemezhez kell hegeszteni, vagy ragasztani.

"C" épület

a tetőszerkezet lényeges többletterhet nem visel el, emiatt munkaigényes annak felújítása. A meghibásodás hasonló, mint az "A" épületnek, azzal a különbséggel, hogy a PORÁN hőszigetelő táblák duzzadásából, illetve zsugorodásából származó felpúposodások, ill. elhúzódások jóval kisebb mértékűek. 

A teljes tetőfelület felújítása nem lehet teljes mértékben az "A" épülethez hasonlóan elvégezni. A beázás kijavítása a víz gyors lefolyását, mint a beázásveszély csökkentésének módját biztosítja. Fedésként ugyancsak HUNGISOL CV PVC vízszigetelés javasolt, mechanikai rögzítéssel. A mechanikai rögzítés lehetőségét a vékony vb födémpalló figyelembevételével lehet elvégezni.

Előkészítő munkák:
a tető teljes felületét vízzel kell elárasztani, majd ki kell jelölni azokat a pontokat, ahol a víz megállt.
A púposodásokat ki kell vágni, a hiányzó hőszigeteléseket NIKEPANEL-lal ki kell cserélni. A bejelölt helyeket PVA habarccsal ki kell tölteni úgy, hogy a tetőfelületre tökéletes síkot alkosson, ne legyenek mély és magas pontok. (vízszint ellenőrzése műszerrel). A tető teljes felületén a jelenlegi vízszigetelő kérget és az alatta levő PORÁN hőszigetelést 40×40 cm-es raszterban, a hőszigetelést 2/3 mélységig O20 mm-es furatokkal perforálni kell (ez, amennyiben a vízszigetelés mechanikai rögzítésére febetét kerül elhelyezésre, felesleges).

Az új vízszigetelés készítése:
az újonnan felkerülő vízszigetelés rögzítése érdekében a vb födémpallók 1,80m-ként található bordáira a mechanikai rögzítés szükséges távolságának megfelelően 1,20m illetve 0,55m-ként áthidaló merev elemeket kell rögzíteni. Alternatívák: 
1. a PORÁN hőszigetelésbe besüllyesztve, megfelelően felületkezelt 4/4 cm km-ű faléceket kell a vb bordákhoz rögzíteni, így a falécek szolgálhatnak a mechanikai rögzítés számára. A faléc síkja a jelenlegi vízszigetelés síkja. 
2. a vb bordákhoz 2 mm vtg 100×100 mm-es méretű Al lemezt kell rögzíteni, amely lemezek felső síkja a jelenlegi vízszigetelés síkjával azonos. Ezekhez a lemezekhez kell popszegelni vagy csavarozni 40×40×2 mm méretű L alu szelvényeket, (a rögzítőlemeznél az L szelvény szára ki van vágva). Ez az alu szelvény szolgála a HUNGISOL CV szigetelés mechanikai rögzítéseként.
A tetőn található összes felépítmény lábazatcsatlakozásánál (attika, felülvilágító, stb.) 25 cm széles és 5 cm magas éket kell készíteni. PVA habarcsból. 
Az összes jelenlegi tetőösszefolyót el kell távolítani. Minden összefolyónál kb 80 cm-es átmérőjű körben, az összefolyó irányába, a PORÁN hőszigetelés kivágásával 25×5 cm-es ék alakú tölcsért kell készíteni PVA habarcsból. 
Ezután a tető teljes felületén ismételten el kell végezni PVA habarccsal a tető sík felületének kialakítását, azaz a beépített alu elemek síkba hozását, amennyiben alu elemek felhasználásával történik a rögzítés. Ez azt jelenti, hogy ebben az esetben a tető teljes felülete PVA habarcs bevonást kap. Ez a fa rögzítésnél minimális mértékű. A tető teljes felületére HUNGISOL műa.filc réteg kerül - leragasztás nélkül - aljzatkiegyenlítés, ill. gőznyomáskiegyenlítés céljából. Erre egytalpú páraszellőzők kerülhetnek (BRAAS-PEMÜ) a meglévő páraszellőzők fölé helyezve. A páraszellőzők vízszigetelés szegélyezését vízzáró módon kell megoldani. 
Erre kerül az új vízszigetelő lemez, a korábban elhelyezett betétekhez mechanikai rögzítéssel. A rögzítési távolság azonos az "A" épületszárnynál leírtakkal. A rögzítőelem a HS típusú, a hozzátartozó csavarral, ill. normál facsavarral. 

A csomópontok kialakítása megegyezik az "A" épületnél leírtakkal, azzal a különbséggel, hogy a függőleges fallezárásnál a betonozott változat nem alkalmazható. Az új BRAAS-PEMÜ tetőösszefolyókat a kialakított tölcsérek mélypontjában kell elhelyezni.

Előzmények:
26. sz. ÁÉV tervezte és építette. A beázásokat az ORSZAK javította. 

Jelen javítási javaslat a szakvéleményben foglaltak alapján készült, így a szakvélemény a javítási javaslat mellékletét képezi.

A helyszíni szemlén megállapodtak, hogy az "A" épületen lévő tető bevilágítók megszüntethetők, a "C" épület bevilágítóinak meghagyása szükséges.

A helyszíni szemle alkalmával meg kellett vizsgálni, hogy a tető milyen többletterhet tud viselni. Erről a Dunaújvárosi Tervező Iroda írásbeli adatokat közölt:
-tantermek legfelső födémén: 207 kg/m2
-tornaterem legfelső födémén: 71 kg/m2
(a vb lemezek felső síkjáig való visszabontás esetén: 
--tantermek legfelső födémén: 207 kg/m2
-tornaterem legfelső födémén: 71 kg/m2)

Épület leíirása:
Az iskola A-B-C-D épületszárnyai közül csak az "A" tantermi és "C" tornatermi szárny tetőszerkezete hibásodott meg, javításra csak ezek szorulnak.


a meghibásodás leírása:
KÜLSŐ FAL
a külső falak vagy kohóhabsalak vagy nagy betonblokkok (BK 50, 70, 100, 140 jelű). A blokkok felhasználásával kétféle - hőtechnikailag eltérő - külső fal készült:
- külső-belső oldalán javított mészvakolattal ellátott blokkfal [abra01.png]. Megállapítható, hogy az épp érvényben lévő előírások szerint a BK 50 és BK 70 hőátbocsátási tényezője megfelel, kis tartalékkal rendelkezik, a BK 100 jelű blokk hőátbocsátási tényezője megfelel, a szerkezet tartalékkal NEM rendelkezik, határra méretezett, a BK140 jelű blokk hőátbocsátási tényezője nem felel meg, UGYANAKKOR AZ ÉPÜLET FSZT-JÉN A STATIKAILAG SZÜKSÉGES HELYEKEN BK 140 JELŰ BLOKKOT ÉPÍTETTEK BE. Az épület I-II. emeletén a sarkokban BK 100 és BK 70 jelű elemek kerültek beépítésre, amelyek a ME 30-65 által meghatározott érték közelében van, így a fal általános keresztmetszeténél számítható belső felületi hőmérséklet csekély mértékben, de magasabb a helyiség-levegő harmatponti hőmérsékleténél. Az épület sarkainál azonban a hőáramlás jellege és a hőmérséklet megoszlása eltér a közbenső sík szakaszától. A sarkok felületének hőmérséklete - azonos hőátbocsátási ellenállás esetén is - csökken a sík falszakaszéhoz képest (SAROKHATÁS), így a fal felületi hőmérséklete ezeken a helyeken alkalmanként a harmatponti hőmérséklet alá süllyedhet, ami páralecsapódáshoz, penészedéshez vezethet. Továbbá megjegyzendő, hogy a határra méretezett szerkezeteknél, amelyeknek hőátbocsátási érték (k=1,33 kcal/m2ó°C) nagyon kis tarttalékkal rendelkezik, a használat során a légállapot jellemzők kedvezőtlen változása esetén, pl. magasabb légnedvesség-tartalom, alacsonyabb belső hőmérséklet, amelyet az M E 30-65 feltételez, alkalmanként páralecsapódást eredményezhet. A szerkezet - méretezés során feltételezett - kis tartalékai azt is jelentik, hogy az elemek gyártása fokozott gondosságot igényel, a blokkok térfogatsúlyának csekély növekedésével az M E 30-65 által meghatározott követelményértékek nem tarthatók.;

- külső oldalán javított mészvakolat, belső oldalán légréses gipszkarton burkolatú blokkfal (a kiviteli tervektől eltérő megoldás): lényegesen kisebb hőátbocsátási tényezők, kedvezőbb. A falszerkezet kialakítása páratechnikai szempontból kedvezőtlen. A belső oldalon tapétával ellátott gipszkarton burkolat páradiffúziós ellenállása nagyon kicsi, az illesztéseken keresztül a légrésben rövid idő alatt a belső tér légállapot jellemzői alakulnak ki. Ez a légrésben levő légnedvesség az alacsony hőmérsékletű blokkfelületen kicsapódik, idővel a nedvszívó gipszkarton is nedvesedni kezd, penészedés alakulhat ki. A légréses, gipszkarton burkolattal ellátott falszerkezet a fűtési üzem jellegétől függően ellentmondásos kialakítású:
- állandó fűtési üzem esetén a jobb hőátbocsátási tényezővel rendelkező légréses fal a fűtési energiaszükséglet szempontjából lényegesen kedvezőbb, mint a mindkét oldalon vakolt változat;
- szakaszos fűtés esetén - a légréses falszerkezetnél - a nagy tömegű, de alacsony hőmérsékletű blokkfal a fűtés kikapcsolása után a helyiség gyors lehűlését eredményezi.

A lakóépületek külső falszerkezetén keresztül létrejött hőveszteséget nagymértékben befolyásolja a nyílászárók minősége (tok anyaga, a fix- nyíló mezők mennyisége, a tömítés módja) és mennyisége (üvegezési arány). [abra02.PNG]-látható, hoy az első homlokzat üvegezési aránya 40,1%, a második homlokzaté 26,8%. Megállapíthtó, hogy az első homlokzat esetében a tömör falszerkezet hőátbocsátási tényezéjének 10%-os változása esetén a falfelület (tömör+nyílászáró) átlagos hőátbocsátási tényezőjének változása már csak kb 3%-os (ha a nyílászáró k=4). A szerkezet hőátbocsátási tényezőjének mértékét erősen befolyásolják a hőhidak. A terv alapján a következő helyeken lehet számítani a szerkezetek fokozott lehűlésére:
- pince feletti födém koszorújának hőszigeteletlensége miatt a fszt-i külső falak alsó részében;
- a loggiáknál, ahol a födém hőszigeteletlenül kifut
- a nyílászárók feletti födémszakaszoknál, ahol az ablakok a koszorúk hőszigetelt külső síkjához képest beljebb helyezkednek el. A hőhidaknál a fal belső felületi hőmérséklete alacsonyabb a környezeténél, ami a falak általános hőtechnikai jellemzőit tekintve nem felel meg az M E 30-65 előírásnak (13,2°C), tehát páralecsapódás keletkezhet.

A KÜLSŐ FAL BELSŐ FELÜLETI HŐMÉRSÉKLETÉNEK MÉRÉSE, ANYAGMINTA-VÉTEL, MINTÁK LABORVIZSGÁLATA

a műszeres vizsgálatok eredményei [abra03.png; abra04,png; abra05.png; abra06.png]. A vizsgálatok alapján megállapítható, hogy:
- a belső oldalán vakolt felület hőmérséklete alacsonyabb, mint a gk felületen mért érték;
- a nedves gk  felületi hőmérséklete alacsonyabb, mint a környezetében lévő száraz pontoké;
- a Kárász u. 2. fszt-i lakásban a légrésben az alsó részben mért léghőmérséklet nagyon alacsony (13,1°C), a lent és fent mért hőmérsékletkülőnbség kb duplája az azonos magasságban a szobában érzékelt hőmérsékletkülönbségnek;
- ugyanitt a blokk belső felületének hőmérséklete a légrésben az alsó részen rendkívül alacsony (12,2°C), a lent és fent mért hőmérséklet-különbség nagy.

A lakásban fúrásos anyagmintavétel történt, a szoba külső falblokk belső oldalából, a gk eltávolítása után, a padló felett kb 30 cm-re (I.minta, nedv.tart 5,0%; gk nedv.tart.: 22,7%); valamint a konyhában a belső falblokkból a padló felett kb 50 cm-re (II.minta, nedv.tart.:1,8%), ellenőrző céllal. Megállapítható, hogy a lakásban a falak alsó része fokozottan lehűl, a levegő nedvességtartalma a blokk belső felületén, a gk lemezen kicsapódik.

PINCEFÖDÉM VIZSGÁLATA
a tervekben ismertetett rétegtervek alapján a pincefödém számított hőátbocsátási tényezője k=0,76 Kcal=m2ó°C, jobb mint a vonatkozó szabvány (M E 30-65, ami a garázsok ra vonatkozóan +10°C-ot feltételez, k=1,39 Kcal/m2ó°C). A mért padló felületi hőmérsékletek azonban a várható értéknél alacsonyabbak voltak, ennek okai lehettek:
- a salakgyapot rtg nem került elhelyezésre;
- az elhelyezett salakgyapot összenyomódása nagyobb, mint az ahogy várták, így vékonyabb hőszigetelő rtg van valójában;
- a pince léghőmérséklete alacsonyabb az M E 30-65 által feltételezettnél;
- a mérés előtt fűtési szünet volt a lakásokban.

TETŐFÖDÉM VIZSGÁLATA
a tervekben ismertetett rétegrenedek alapján a tető számított hőátbocsátási tényezője megfelel az ME-30-65 vonatkozó előírásának (k=1,0 Kcal/m2ó°C), ennek ellenére a tetőfödém az épület hővesztesége szempontjából fontos szerepet játszik. Az 1981 jan.1-től érvényben lévő MSZ 04.140/2-79 Építésügyi ágazati szabvány alapján a k=0,35 kCal/m2ó°C. 

LÉPCSŐHÁZI FAL VIZSGÁLATA
a lakások lépcsőházi faia a tervek szerint elsősorban KHS betonblokkból, vagy részben válaszfalból (2×6 cm válaszfal, közötte 6 cm légrés) készült. A fal kis mértékben szerepet játszik a lakások hőveszteségének alakulásában.

A SZÉL HATÁSÁRA BEKÖVETKEZŐ - FILTRÁCIÓS - HŐVESZTESÉG VIZSGÁLATA
a többszintes középmagas lakóépületek energiaforgalmában jelentős szerepe van a filtrációs hőveszteségnek, a határoló szerkezetek - elsősorban nyílászárók - kisebb-nagyobb hézagain keresztül a nyomáskülönbség hatására létrejött légcserének. A filtrációs levegőforgalom szintenként eltérően változik, ami rendkívül megnehezíti a fűtőrendszerek szabályozását és a tökéletlen teljesítmény illesztés miatt számottevő energiafogyasztással jár.

A FŰTÉSI ÜZEM JELLEGÉNEK VIZSGÁLATA
gázkonvektoros-parapetes egyedi fűtés, amely lehetővé teszi a szakaszos üzemeltetést - ezáltal a térelhatároló szerkezetek fokozottan lehűlhetnek. A felfűtést követően a helyiségekben gyorsan kialakulhatnak azok a légállapot-jellemzők, amelyeket az M E 30-65 is feltételez. A külső fal felmelegedése lassabb, így a hideg falfelületen páralecsapódás jön létre, ami penészedést idézhet elő. Az egymással szomszédos lakások eltérő fűtési üzeme az energiaszükséglet növekedését eredményezheti.

AZ EGI HŐTÉRKÉPÉNEK ELEMZÉSE
dokumentálva van, az elemzés az eredeti iratok között van. Lényeg, hogy a hőfényképek kimutatják a hőhidak létezését és azt, hogy némely lakásban a fűtés nem üzemelt; a fénykép készülte nem stacioner állapotban készült.

egyéb:
Helyszíni műszeres vizsgálatok

pincefödém, külső fal, tetőfödém elemzése épületfizikai szempontból.s

Előzmények:
ÉRVÉNYBEN LÉVŐ ELŐÍRÁS A HŐTECHNIKAI ÉRTÉKEKRE "M E 30-65" ez az előírás 1979 április 1-ig volt érvényben 

panaszok a lakók részéről:
- magasak a fűtési költségek, a fszt.-i lakások felfűtése nehezebb, a padló hőmérséklete alacsony;
- az épületek külső falai mentén esetenként páralecsapódás, ennek következtében penészedés fordul elő.

Alábbi vizsgálatok elvégzése volt szükséges a fentiekkel kapcsolatban:

- lehűlő felületek hőátbocsátási tényező, hőhidak, a szerkezeti kialakítás jellege;
- szél hatására bekövetkező - filtrációs hőveszteség
- fűtési üzem jellege

lehűlő felületek hőátbocsátási tényező, hőhidak, a szerkezeti kialakítás jellege

szakértő feladata:
megvizsgálni, hogy a kiviteli tervdokumentáció mennyiben egyezik meg a MOT I-155/61. sz, típustervvel, valmint az alkalmazott blokkok terv szerinti kiosztása milyen hőtechnikai következményeket eredményez
helyszíni műszeres mérésekkel és laboratóriumi mintavizsgálatok alapján megállapítani a lakásokban keletkezett penészedés okát
az energiagazdálkodási Intézet által a lakóépületről készített hőfényképek értékelése.

Épület leíirása:
S3;S4 épületek pince, fszt+4 szintesek. Pincében garázsok és a lakásokhoz tartozó tárolók. A lakások kétszoba+kha étkezővel+fürdő+külön WC. Eltérő alaprajzi kialakítású a földszinti lépcsőház melletti lakások.

Szerkezet: Pince felmenő falak: 30 cm mon vb falak. A lakásegységek hossz- és harántfalai kohóhabsalak nagyblokkokból készültek kiviteli terv szerinti kiosztásban. A födém körüreges, ún SZIMKÁR jellegű 19 cm vtg födémpallóból és 11 cm vtg padlórétegből áll. A nagyblokkokon kívül kőporos sima vakolat, belül javított mészvakolat műa festéssel készült. Padlóburkolat: vizes helyiségekben mozaiklap burkolat, a szobákban ragasztott parketta készült.

A kiviteli terv eltérései a típstervtől:

építészeti elrendezés vonatkozásában:
- pinceszint készült a földbe félig süllyesztve;
- egyes lakásokban külön WC készült; a földszinti lakásokban az utcaszintről nyíló szeméttároló miatt a fürdőszoba  mellett nem konyha készült.

Szerkezetek, burkolatok vonatkozásában:
- pince felmenő fal, ami a pincefödémhez hőszigetelés nélkül csatlakozik;
- a típsterven a fszt-i fal, amely elrendezésében megegyezik a kiviteli terv pince felmenő falával, nagyblokkból készült. A típusterven a fszt feletti födém a koszorúk előtt a hosszoldalon Z 270-es és Z 390-es zsaluelemekkel csatlakozik a felmenő falhoz. A kiviteli terven a beton fal miatt a födém és fal csatlakozása hőhídmentesen nincs megoldva. 
- a padlóburkolatok aljzatának úsztató rétege a típusterven 3,2 cm, a kiviteli terven 3 cm összenyomott salakgyapot.

A TÍPUSTERV - A SZAKVÉLEMÉNYBEN VIZSGÁLTAKKAL KAPCSOLATBA HOZHATÓ - RÉSZLETEINEK ELEMZÉSE 
az általános emeleti födémszinteken nincs megoldva a loggia pallófödém és szoba födémrésze közötti hőhídmentes kapcsolat.

A KIVITELI TERV - A SZAKVÉLEMÉNYBEN VIZSGÁLTAKKAL KAPCSOLATBA HOZHATÓ - RÉSZLETEINEK ELEMZÉSE 

- a statikus terveken a pincefeletti födémen, a G1 jelű szegélygerenda és a K1 jelű koszorú hőszigeteletlen kialakítású;
- az általános emeleti födémszinteken a loggiáknál nincs megoldva a loggia és a szoba födémrésze közötti hőhídmentes kapcsolat. (G1 gerenda)

A KIVITELI TERVEK ÉS A MEGÉPÜLT ÉPÜLETEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA

a szemrevételezés során tapasztaltak szerint a külső falszerkezetek belső burkolatának kialakítása részben eltér a kiviteli tervtől: nem vakoltan, hanem gipszkarton burkolattal készült (vagy lécvázra rögzítve, vagy gipszhabarcs pogácsába rögzítve).

Az S4 jelű épületben az egyik pincefödém alulról 2 cm vtg NIKECELL hőszigeteléssel burkolt. 

A takart szerkezetek anyagminőségének eltérése a kiviteli tervtől feltárás, roncsolásos vizsgálat, építési napló hiányában nem állapítható meg.


a meghibásodás leírása:
a tető rétegrendjének megállapításához 50×50 cm-es rész eltávolítása után nyílt lehetőség.
A tető értékelésének szempontjai: 
- a tető rétegrendje;
- a tető vízelvezetése;
- a tető felső kérgének állapota;
- a tető kényes szerkezeti csomópontjainak kialakítása.

A TETŐ RÉTEGRENDJE

[01.PNG]

a tető rétegrendje a tervtől eltérő. A hőszigetelés és a párazáró fólia helyet cserélt. A felső trapézlemez nagyobb hullámmagasságú, mint a terv szerinti, TR 65/300-at építettek be. 

Az alsó trapézlemez a tartószerkezetekre merőlegesen, a tető lejtésével párhuzamosan helyezkedik el. A trapézlemezek egymásra fekvő toldásai több mm-es hézagot eredményeznek [04.png].

A felső trapézlemez valószínűleg átlósan elhelyezett szelemenekre került, ezt támasztja alá a [05.png; 06.png] képeken látható rögzítések helyzete is.

Egy-egy féltető két db hullámlemezből készült. A hullámlemezek hosszirányú toldása azok egymásratakarásával készült. Az egymásra fedés mértéke utólag nem állapítható meg. Ezek egymáshoz való rögzítését a hullámlemez mélypontjain popszegeccsel oldották meg [07.png]. A hullámlemezek toldásainál a két hullámlemez között víz van: a lemezre rálépve a víz kifolyik [08.png]. 

A TETŐ VÍZELVEZETÉSE
függőeresz csatornával és abból lefolyó függőleges ereszcsatornával történik, kivitelezésük szakszerűsége megkérdőjelezhető [09.png;10.png;11.png].

A felépítmény vízelvezetése attikacsatorna-szerű kialakítással, a burkolat mögött köpi a vizet a nagy tető felületére [12.png]. Az attikacsatorna lejtéskialakítása nem biztosítja az esővíz maradéktalan lefolyását [13.png], helyenként megáll a víz.

A TETŐ FELSŐ KÉRGÉNEK ÁLLAPOTA
a tető acél trapézlemeze a terve szerint horganyzott acél és műanyaggal bevont. A helyszíni szemlén kiderült, hogy a hullámlemezek egy része elszíneződött [14.png], több helyen a teljes lemez, vagy a lemezek egyes része megrozsdásodott [15.png; 16.png; 17.png; 18.png]. A lemezek elszíneződése vonatkozik a kiegészítő elemekre is, mint pl a falcsatlakozó lemez vagy az oromfal lezáró lemez [19.png; 20.png].

A TETŐ KÉNYES SZERKEZETI CSOMÓPONTJAI
a tetőnek azon pontjai, ahol a héjalás ki van lyukasztva (hullámlemez rögzítés), ill. a hullámlemezek toldása, az attika és felépítményekhez való csatlakozás, a gerinckialakítás, az oromfal lezárás.

A tető hullámlemezének rögzítése a hullámhegyen lovas alátét segítségével, átcsavarozással történt. Egy-egy hullámlemez tábla hossza több mint 9 m. 
Egy-egy hullámlemez tábla átlagosan hat helyen van rögzítve. A hossztoldásoknál a hullámvölgyekbe egy, vagy több helyen poszegecses rögzítés készült [21.png; 22.png] a toldásoknál mindenütt látható a bejtutott víz nyoma  [23.png]. Feltételezhető továbbá, hogy az átlós helyzetű szelemenek mellett vízszintes irányú szelemenek is készültek. Ennek tudható be a hullámlemezek rögzítésének helyenkénti sűrűsödése [20.png; 23.png].
A gerinckialakítást a kiszellőzés lehetőségének biztosítása nélkül, tört hullámlemez rátakarással képezték ki, mely a lejtés mértékének figyelembevételével a minimális szükséges átfedés nincs biztosítva [24.png]. A toldásnál itt is látható a bejutott víz kifolyása [25.png].
A hullámlemezek vízszintes irányú egymásratakarásánál a vízküszöb általában megvan, egyes helyeken azonban eldeformálódott a lemez, így a vízzáró takarás nem megoldott [26.png]. A hullámlemez felépítményhez való csatlakozása mind hossz- mind keresztirányban nem biztosít megfelelő vízzárást. 
A hullámlemezbe behajtott és tömítéssel ellátott lemez a hullámlemez hőmozgása, ill. a tömítések elöregedése miatt nem biztosít megfelelő vízzárást [12.png]. Ez vonatkozik az acéllemez falcsatlakozására is [19.png; 25.png].
A tető oromfali lezárása, annak egyenetlenségei és toldási módja elsősorban esztétikai okoból kifogásolhatók [27.png; 28.png].

NYÍLÁSZÁRÓK VIZSGÁLATA
a háromszög alakú ablak-kiugrás esztétikai, légzárási, hőtechnikai okokból kifogásolhatók [31.png; 32.png; 33.png]. Kivitelezése szakértelem hiányára utal. 
Az acélportálnál nagy esőzések alkalmával beázások voltak. A portál függőleges acéloszlopainak a nyílászárókhoz való csatlakozását és takarását biztosító acéllemezek egyes helyeken egymástól kb 30-40 cm-ként elhelyezett csavarozással  [34.png; 35.png] máshol ponthegesztéssel [36.png] készültek. Lég- és vízzárásra utaló tömítésnyomok nincsenek. Hiányolható az ablakok vízvetője is [36.png].

a meghibásodás okai:
ÖSSZEFOGLALÁS
- a tető rétegrendje a tervtől eltérően készült, a hőszigetelést és a párazáró fóliát felcserélték, a fólia a hőszigetelés tetejére került, 
- a tető felső kérge a tervtől eltérően TR 65/100 trapézlemezből készült;
- a trapézlemez hosszirányú toldásai a lemezek egymásratakarásával és nem kiemelésével készültek - a szükséges egymásratakarási hossz nem állapítható meg. A toldásoknál a két lemez közé a víz bejut.
-a trapézlemez rögzítése a hullámlemezeken csavarral, a toldásoknál a hullámvölgyekben popszegeccsel történt. 
- a tető függőeresz-csatornáinak rögzítése kifogásolható
- a felső kéreg felületvédelme a tető nagy részén tönkrement. A lemezek egy része elszíneződött, illetve megrozsdásodott. 
- a tetőgerinc kialakítás a levegő kiszellőzését nem biztosítja. 
- a kényes szerkezeti csomópontok egy része beázásveszélyes.
- a nyílászáró szerkezeteknek a felső és az alsó kialakítása hő- légzárási és esztétikai okok miatt kifogásolható.
- az acél szerkezetű portál egyes helyeken beázik, ami a takaró elemek rögzítési, ill. lég- és vízzáró tömítési hiányosságaiból származik.

ÉPÜLETSZERKEZETI ÉS -FIZIKAI ÉRTÉKELÉS
a tetőszerkezetben bekövetkezett rétegrendi csere, a párazáró fólia hőszigetelés fölé kerülése a következő folyamatot okozza: a tetőszerkezet szükséges páraellenállás csökkenése a párazáró fóliával megszűnik; a belső térből a külső térbe a trapézlemez toldásain keresztül a hőszigetelésbe jut, amiből nem tud a fólia miatt távozni (a hőszig nedves).
A tervezett és a megépült tető nem biztosítja a tető átszellőzését (nincs be- és kiszellőzés). Az átszellőztetetlen tető épületfizikailag kedvezőtlen a nyári időszakban, ugyanakkor a szerkezeti csomópontokat vízhatlanul kellene megoldani, míg az átszellőztetett tetőnél elegendő a vízzáró szerkezeti kialakítás is.
A tető hajlásszögének valószínűleg nem megfelelő mértékű az átfedés.
A felső kéregként beépített trapézlemez hullámvölgyeiben kialakított popszegecses rögzítés hosszú távon nem nyújt megbízhatóan vízhatlan rögzítést. Ez vonatkozik a tető összes csatlakozó szerkezetére, a kényes szerkezeti csomópontokra, melyek beázásveszélyt jelentenek. 
A tető beázásának veszélye azért különösen kritikus, mivel a tető tartószerkezete maga a vízszintes helyzetű trapézlemez, amelyből a nedvesség nem tud távozni. A felső héjalást biztosító acél trapézlemez felületvédelmének tönkremenetele, a lemeztáblák rozsdásodása, elszíneződése azoknak további károsodásához vezet. Az elrozsdásosott héjalás beázásveszélyt hordoz magában.

A nyílászárók kialakítása a félgúla lezárás nincs szerkezetileg megoldva. A fémlemez mögötti tér hőszigetelésének módja, a légzárás, párazárás hiánya, a belső könyöklő hiánya nem fogadható el. Helyenként a fémlemez folytonossági hiányainál a belső térből ki- ill kintről be lehet látni.  Az acélportál lég- és vízzáró tömítésének hiánya, a takaróelemek rögzítésének módja, a nyíló ablak vízvetőjének hiánya mind beázásveszélyt hordoz.

Előzmények:
rögzítés miatt a tetőszerkezet alsó trapézlemezét megfúrták, itt víz távozott.

a nyílászárókkal kapcsolatos beázási problémák jelentkeztek az előcsarnok acél portál üvegezésénél, valamint a csarnok háromszögben kiugró műanyag ablakainak alsó és felső acélszerkezetű kúpos elemei hő- és légzárási gondjai miatt.

szakértő feladata:
megvizsgálni a terveket, választ adni a tetőszerkezet épületszerkezeti és épületfizikai állapotáról, a nyílászárók épületszerkezeti problémáiról.

Épület leíirása:
2000 m2 alapterületű raktárépület.

A kivitelezés műszaki ellenőre szerint az épület kiviteli tervek szerint készültek.

Kéthajós daruzott csarnok 2×17,5 m pillérfesztávú, 48 m hosszú. Pillértávolság 6 m. 

A raktárépülethez hagyományos falazott szerkezetű kétszintes fejépület csatlakozik.

A tartószerkezet háromlábú acél I tartókból áll. A vázszerkezet merevítését vasbeton merevítő pillérek biztosítják. A külső térelhatároló szerkezet a pillérek között, ill. előtt 36 cm POROTHERM tégla. A csarnokokat egymástól 30 cm téglafal választja el.

Az épület tetőszerkezetének rétegrendje:
- TR 10/100 horganyzott és műanyaggal bevont acél trapézlemez;
- 12 cm ISOLYTH hőszigetelés;
- párazáró fólia;
- az acélkereten TR 150/310 horganyzott acél trapézlemez.

A tető lejtése kb 8,8%.

A tető felső hullámlemezét tartó szelemenrendszerről a tervdokumentáció nem rendelkezik. Nincs utalás továbbá a tetőszerkezet átszellőzéséről, a hullámlemezek beázásmentes toldásáról.

Terv szinten gondot jelent az is, hogy a Magyarországon szabványban előírt min 4,5 cm vízküszöb a tető 10/100 mm hullámlemezével nem biztosítható (hullám-magasság 10 mm) a trapézlemezek hossztoldásánál a kiszámított 8,8%-os tetőhajlást figyelembe véve a 4,5 cm vízküszöb csak több mint 50 cm-es hullámlemez átfedéssel biztosítható.

NYÍLÁSZÁRÓ RENDSZEREK
a tervben a csarnok hosszoldalain a homlokzattól háromszögben kiugró műanyag nyílászárók szerepelnek, ill. helyenként a közötte elhelyezkedő hidegen hajlított "U" szelvényű acélkeretben KOPILIT üvegezés van.

Az ablakok alatti és feletti "félgúlának" nevezhető térbeli forma kialakítását a dokumentáció nem tartalmazza. A metszet alapján feltételezhető, hogy a parapet falazott, az ablak feletti rész könnyűszerkezetű.

Az acélporta beépítésének módját a tervdokumentáció nem tartalmazza, sem a kötőelemeket, illetve a hegesztések szükségességét, a lég- és vízzáráshoz szükséges tömítéseket, bárminemű hőhíd-védelmet.

ÖSSZEFOGLALÁS A TERVRŐL
a tervdokumentáció hiányos, kivitelezésre alkalmatlan, épületszerkezeti részletrajzokat nem tartalmaz. 
A tető alacsony hajlásszöge és a tervezett hullámlemez a magyarországi előírt vízküszöböt nem biztosítja. A tető részletterveinek hiányában épületszerkezeti elemzés nem végezhető.

A nyílászárók alsó és felső lezárásának épületszerkezeti elemzése részlettervek hiányában nem végezhetők, ugyanez áll az acélportál elemzésére is.


a meghibásodás leírása:
a helyszíni szemle alkalmával a legfelső emeleti lakásokat megtekintettük, a közlekedő folyosón több helyen erőteljes foltosodás látható [11.png].

Lakásokban található jelenségek:
- előszobai mennyezeti foltosodás [12.png]. Ezt a foltot puha kenyérbéllel el lehetett távolítani [13.png].
- a nagyszobai panelillesztésnél a sarokban végig porlerakódás látható [14.png; 15.png].
- a szoba külső sarkában beázási nyom látható [16.png]; 
- az étkező falsarkában porlerakódás [17.png]

- nagyszobában a panelcsatlakozásnál porlerakódás látható [18.png]
- a kisszoba külső sarka a panelcsatlakozásnál beázik.

- a nagyszobát frissen tapétázták, a porlerakódás ismét megjelent [19.png].
- az étkező sarkán erőteljesen foltosodott [20.png].
- a konyha külső sarka beázik, penészes [21.png].
- a kisszoba sarka repedt, elszíneződött [22.png]
- az előszoba folyosó felőli sarka porlerakódott, foltos [23.png]

- a nagyszoba belső oldalon foltos, porlerakódott [24.png]; külső sarkában erőteljesen beázik [25.png].
- az előszoba gardrob-szekrény belseje ugyancsak porlerakódású [26.png]
- a kisszoba újratapétázva, a külső sarka beázik (itt található a vízszigetelésen a legdurvább repedés) [27.png].
- nagyszoba újratapétázva: a panelrepedésnél a páralecsapódás már látható [28.png].

- a kisszoba külső sarka erőteljesen beázik [29.png]
- a külső oldalon a panelcsatlakozásnál a beton ki van törve [30.png]
- a nagyszoba újratapétázva, foltosodás nem látható.

- a lakást újratapétázták, jelenleg nincs foltosodás a nagyszobában.
- a kisszoba külső falsarkán beázási nyom látható [31.png]

a folyosón függőleges és a mennyezeten számtalan repedés vonalában erőteljes elszíneződés, foltosodás, porlerakódás látható [3.png; 33.png; 34.png]

ÖSSZEFOGLALÁS

a megvizsgált lakásokban kétféle, egymástól jól elkülöníthető jelenség volt megfigyelhető.

A lakások belső téri határoló szerkezetein, a födém és a falpanelok hézagainak közelében, a falpanelek repedéseinél, szürke, sötétes elszíneződést találtunk. Több helyen ezeket az elszíneződéseket puha kenyérbéllel sikerült eltávolítani [12.png; 13.png]. 

Egyes lakások külső falsarkain beázási nyomok láthatók, általában a panelcsatlakozások vonalában.

A tetőszigetelés nem takart, látszó részein megállapítható, hogy az eredeti 1981-ben készült NEOACID attikalefedő vízszigetelés elöregedett, repedezett, azon számtalan javítási nyom látható.

A vízszigetelés vízszintes felületlnek állapotát - a hőszigetelés és a járólapok takarása miatt - megállapítani nem lehet. 

A panelhézagok tömítési hiányosságai, a panelek csatlakozásainál a repedések beázást okozhatnak.

a meghibásodás okai:
EREDETI TERVEK VIZSGÁLATA

az eredeti kiviteli tervdokumentáció vizagálata:

a szigetelési katalógus a BHK-1 kidolgozott dilatált egységeinek újkígyósi lemezzel, IRMA rendszerben történő tetővízszigeteléshez (1979.feb.22.; Lakó- és Kommunális Épületeket Tervező Vállalat)

a szakvélemény csak a vízszigetelés alatti rétegekkel kapcsolatban vizsgálja a tervet.

Rétegrend alulról fölfele
- vasbeton födémpanel
- 20-90 mm kavicsterítés (15 mm szemnagyságig)
- 35-60 mm lejtést adó beton réteg (max 16 m2, max oldalhossz 4m)
- vízszigetelés

AZ ELSZÍNEZŐDÉS LEHETSÉGES OKAINAK VIZSGÁLATA

a penészedés, mint az elszíneződés lehetséges oka ebben az esetben kizárható, mert:
- nincs elszíneződés a hőtechnikailag kritikus helyeken, holott a penész mindig ezeken a részeken jelenik meg először
- van elszíneződés (a legtöbb ilyen) olyan belső téri határolószerkezeteken, amelyek hőmérséklete közel a belső levegővel vehető egyenlőnek; ilyen hőmérsékleti viszonyok mellett a falszerkezet penészedését kiváltó nedvesség feldúsulása nem képzelhető el
- az elszíneződés fizikailag egyszerűen távolítható el a felületekről
- a levegőből történő porkiválás azon esete, amely hőmérsékletkülönbséggel rendelkező tárgyak környezetében tapasztalható (radiátorbekötések felett), jelen esetben kizárhatók a hiányzó termikus hatások miatt.
- egykori vagy időszakos nedvesedés "száraz nyoma" szintén kizárható, abban az esetben a folteltávolítás nem ilyen egyszerű.

A fentiek alapján a szakértők a foltosodás kialakulását az alábbiakkal magyarázzák:
- egyértelműen megállapítható, hogy az előzőekben felsorolt foltosodási tényezők közül a jelenség leginkább a "termikus porosodás"- hoz áll a legközelebb. A termikus porosodás forrása a környező levegőben lezajló pordiffúzió. Az vizsgált esetben is nagy valószínűséggel megállapítható, hogy a porosodás a környező levegőből jön létre, de más tényezők eredményeként. 

Az elszíneződés mechanizmusa az alábbi módon működhet:
- a tetőtérben elhelyezett ventilátorok épületszerkezetekkel kialakított kamrát, teret szívnak meg. E kamra szerkezeti kialakítása olyan, hogy nem hermetikusan csatlakozik a környező szerkezeti részekhez, így légtechnikai kapcsolat alakul ki a tetőszerkezetet alkotó rétegek és a kamra légtere között. Abban az esetben, ha a tetőszerkezetet alkotó rétegek lehetővé teszik a levegő áramlását - mint esetünkben a lejtést kiegyenlítő réteg - akkor e légtechnikai hatás a szerkezetben tovább vezetődik. Ha a panel, illetve a panelcsatlakozások repedései lehetővé teszik, akkor e fenti légtechnikai kapcsolat az épület belső helyiségeiig is terjedhet.
Tekintettel arra, hogy a ventilátor által megszívott kamrában (térelemben) a környezethez képest depresszió van, a kamra irányába a környezetből - így a belső terekből is - áramlások, légáramlások indulnak meg. Ezen áramlások hatásaként a repedések környezetében a kevegőből a szilárd anyagok kiválnak és elszíneződést okoznak. A fenti mechanizmust erősítik az épületben kialakuló gravitációs légáramok is. 

A BEÁZÁSOK LEHETSÉGES OKAINAK VIZSGÁLATA

a tetőszigetelés 1979-ben készült, a felújítási munkák nem tartalmazták az attikafal NEOACID szigetelését. Ez azzal magyarázható, hogy minden bizonnyal az akkor még 5-6 éves attika szigetelés megfelelően jó állapotban volt. Az azóta eltelt 7 év alatt az attikaszigetelés sok helyen megrepedt, kihasadt, a repedéseken keresztül az attikafal környezetében a belső téri beázások értelemszerűek. 

Az 1986-ban készített és akkor árasztásos vizsgálatnak is alávetett vízszigetelés jelenlegi állapotát csak a leterhelő járólapok, hőszigetelő táblák eltávolítása után, esetleg újabb árasztásos vizsgálattal lehet megállapítani.

A tapasztalt meghibásodások alapvetően 3, egymástól elkülöníthető okra vezethető vissza:
- porlerakódás
- beázás az attikafalak hibái miatt
- beázás a panelhézagok tömítetlensége miatt.

egyéb:
az IRMA-tetőkkel kapcsolatos korábbi tanulmányok, szakvélemények tanulmányozása

szakértő feladata:
a megvalósult tetőjavítás kivitelezésének vizsgálata,
megállapítani, hogy a végzett munka hibás volta miatt beázik-e a tető, ill. a tetőszint alatti lakásokban mutatkozik-e penészedés
válasz arra, hogy, ha a javítási munkálatokat megfelellően végzik, bekövetkezhet-e a hő- és csapadékhatásra átvizesedés.
Vannak-e és milyen jellegűek a hibák a vizsgált épületben?
A fennálló hibák milyen munkálatokkal háríthatók el?
Egyetért-e a meglévő szakvéleménnyel vagy nem

Épület leíirása:
megállapítható, hogy a tető ú.n. I.R.M.A. rendszerű lapostető rtg renddel készült. A tető külső ránézésre - a járólapok egyenletes elhelyezkedése, a részletek szakszerű kialakítása - kedvező benyomást ad [01.png; 02.png].

A kivitelező elmondása szerint a meghibásodott tetőszigetelést úgy javították, hogy a tetőt a vízszigetelésig visszabontották. A viszonylag kis lejtés miatt a meglévő vízszigetelésre 3 réteg bitumenes szigetelést helyeztek el a vízszigetelés hajlatáig. Az attikafal függőleges felületére üvegszövetre BITULAx-ot hordtak fel, kb. 50 cm magasságig [03.png 04.png; 05.png].

Az attikafal további vízszigetelése az eredeti NEOACID szigetelés. A NEOACID szigetelés sok helyen megrepedt, utólag kijavították [06.png; 07.png].

Több helyen jelenleg is folytonossági hiányok láthatók [08.png 09.png 10.png] - a NEOACID elöregedett, megrepedt, tönkrement.

Az attika egyes helyeint a panelhézag kibetonozásánál púpos az attika, a panelhézag megfelelő tömítése kérdéses.

A vízszigetelés elhelyezése után a vízszigetelésre került a ROOFMATE-SL extrudált polisztirol hab hőszigetelés, majd a járólapok, amelyek a hőszigetelés leterhelését biztosítják. 

Tervezés szintjén előírták a 72 órás elárasztást, amelyet a vízszigetelés beázásmentesen elviselt.


szakértő feladata:
a tetőszigetelés felújítása megfelelően történt-e, a hibák fennálnak-e vagy sem, azokat mi okozta és miért


a meghibásodás leírása:
a helyszíni bejárás során tapasztalt meghibásodások, lakásonként:
- a szobákban a födémpanel repedéseinél, illetve illesztéseinél szürke, sötétes elszíneződés látható.
- ilyen elszíneződés a WC-ben és az étkezőben is tapasztalható.
- nagyszobában és az előszobai szekrényben fent leírt elszíneződések; kisszoba oldalfalán beázásnyom látható, a tapéta a faltól levált.
- a szobákban és az előszobában hasonló elszíneződések
- a nagyszoba folyosó felőli falán a panelrepedéseknél, illetve a hézagoknál elszíneződések. A konyhában a kamraszekrény és a mennyezetcsatlakozásnál foltos.
- az előszobában, a szobákban, és az étkezőben a födémen elszíneződések a repedéseknél.


Másik ház lakásai:
- a szobákban a födémpanel repedéseinél, illetve illesztéseinél a fent leírt szürke elszíneződések
- a konyha és a WC közötti fal repedéseinél, valamint az előszoba, a WC és a fürdőszoba födémrepedéseinél a már leírt elszíneződés
- gardrobszekrényben a födémpanel repedéseinél a már leírt foltosodás. A kisszobák oldalfalán nedvességnyomok láthatók. A lakó közlése szerint itt esők után csorog.
- nagyszobábana folyosó felőli falpanel és a födémpanel csatlakozásainál elszíneződés látható.
- az előszobában a gardrobszekrényben és a vizesblokk térelemének födémcsatlakozási vonalán tapasztalható elszíneződés. A fürdőszobában és a WC-ben a térelem repedéseinél látható elszíneződés.
- a nagyszoba és az étkező folyosó felőli falának repedéseinél, illesztési hézagainál látható elszíneződés.a fürdőszobában és a WC-ben a térelem repedéseinél láthatók elszíneződések.
- a nagyszobában, az étkezőben és az előszobában a födémpanel hézagainál, illetve repedéseinél foltosodás látható. A WC-ben a térelem repedései foltosak.

A tetőről megállapítható, hogy a tetőn a kijavítási tervnek megfelelő szigetelés készült. A takart helyzetű vízszigetelést nem lehetett megtekinteni. Az attikafalak szegélyezését és lefedését szemrevételezve nem lehetett hibát tapasztalni.

A fürdőszoba-WC blokk és a kamraszekrény szellőztetését végző ventillátorok a szemlék idején folyamatosan működtek.

ÖSSZEFOGLALÓ MEGÁLLAPÍTÁSOK
a látott elszíneződések egyike sem penészedés. Az elszíneződések a födém és a falpanelek illesztési hézagainál, valamint egyéb repedéseinél jelentkeztek.

Két lakásban beázásra utaló nyomok voltak láthatók, azonban egyik esetben sem jelentkeztek a penészedésre utaló nyomok. A beázás csak a falon jelentkezett, a födémen annak nem volt nyoma.

A tetőszigetelés látható (nem takart) részein meghibásodások nem tapasztalhatók.

Amennyiben a szavatosságot a lapostető kijavításával kapcsolatosan értelmezzük, a helyszíni szemlén látottak alapján megállapítható, hogy a meghibásodások nem hozhatók összefüggésbe a tető utólagos javításával, ezért a szavatossági hibákon kívül esnek.

a meghibásodás okai:
AZ ELSZÍNEZŐDÉS LEHETSÉGES OKAINAK VIZSGÁLATA

A penészedés, mint az elszíneződés lehetséges oka kizárható.

Ez az alábbiakkal magyarázható:
- nincs elszíneződés a hőtechnikailag kritikus helyeken, holott a penész mindig e részeken jelenik meg először
- van elszíneződés olyan belső téri határolószerkezeteken, amelyek hőmérséklete közel a belső levegővel vehető egyenlőnek; ilyen hőmérsékleti viszonyok mellett a falszerkezet penészedését kiváltó nedvesség feldúsulása nem képzelhető el. 
- az elszíneződés fizikailag egyszerűen eltávolítható a poros felületekhez hasonlóan.

A levegőből történő porkiválás azon esete, amely hőmérséklet-különbséggel rendelkező tárgyak környezetében tapasztalható (pl. radiátorbekötések felett) jelen esetben kizárható a hiányzó termikus hatások miatt.

Egykori vagy időszakos nedvesedés "száraz nyoma" ugyancsak kizárható, mivel a foltosodás nem ilyen jellegű. Azokban az esetekben a foltok ilyen egyszerűen nem távolíthatók el. 

A fentiek alapján megállapítható, hogy a foltosodás kialakulását az alábbiak okozzák:
- a jelenség leginkább a "termikus porosodás" jelenségéhez áll közel. A termikus porosodás forrása a környező levegőben lezajló termikus pordiffúzió. Jelen esetben is a környező levegőből származnak a porosodás szilárd részei, más tényezők eredményeként.

Az elszíneződés mechanizmusa:
- A tetőtérben elhelyezett ventilátorok épületszerkezetekkel kialakított teret, kamrát szívnak meg. 
- e kamra szerkezeti kialakítása olyan, hogy nem hermetikusan csatlakozik a környező szerkezeti részekhez, így légtechnikai kapcsolat alakul ki a tetőszerkezetet alkotó rétegek és a kamra légtere között.
- abban az esetben, ha a tetőszerkezetet alkotó rétegek lehetővé teszik a levegő áramlását - mint esetünkben a lejtést kiegyenlítő réteg - akkor a légtechnikai hatás a szerkezetben "tovább vezetődik". Ha a panel, illetve a panelcsatlakozások repedései lehetővé teszik, akkor a fenti légtechnikai kapcsolat az épület belső helyiségeiig is terjedhet. 

Tekintettel arra, hogy a ventilátor által megszívott kamrában (térelemben) a  környezethez képest depresszió van, a kamra irányába a környezetből - így a belső terekből is - áramlások, légáramlások indulnak meg. 

Ebben az áramlások hatásaként a repedések környezetében a levegőből a szilárd anyagok kiválnak és elszíneződést okoznak. A fenti mechanizmust erősítik az épületben kialakuló gravitációs légáramlatok is.

szakértő feladata:
választ adni arra a kérdésre, hogy:
- a becsatolt hibajegyzáken szereplő hibák közül melyek a szavatossági hibák és mi ezeknek a rövid leírása
- a szavatossági hibák melyik alperes magatartásával függenek össze, azaz tervezői vagy kivitelezői hibák következménye-e.

Épület leíirása:
tízemeletes panelos épület IRMA-tetős lapostető szigeteléssel

A FELÚJÍTÁSI TERVEK VIZSGÁLATA

a tetőről a járdalapokat és a régi, meghibásodott hőszigetelét eltávolították. A meglévő vízszigetelésre újabb réteg szigetelőlemezt ragasztottak. A NEOACID szegélyek és fallefedések kijavítását, illetve cseréjét irányozták elő. A terv előírta a vízszigetelés 72 órás elárasztását.

Mind a tető vízszintes, mind a szegélyek függőleges felületén ROOFMATE-SL hőszigetelést terveztek 8 cm vastagságban. 

A járólapokat 2 cm ROOFMATE-SL lapokkal kell alátámasztani a sarkaiban, hogy nyitott légréteg legyen alattuk. 

A terv részletesen és alaposan tárgyalja a vízszigetelés és a hőszigetelés kijavítására vonatkozó műszaki elképzeléseket. A terv szakszerűnek mondható.

AZ EREDETI SZIGETELÉSI TERVEK VIZSGÁLATA
szigetelési katalógus a BHK-1 kidolgozott dilatált egységeinek újkígyósi lemezzel IRMA rendszerben történő tetővízszigeteléshez (1979)

jelen szakvélamény csak a vízszigetelő réteg alatti rétegekkel kapcsolatban vizsgálja a tervet. 

A vasbeton födémpanelre 20-90 mm vtg kavicsterítés kerül (max 15 mm szemnagyság) 60 mm-nél vastagabb lejtést adó beton réteg alá. A lejtést adó beton 35-60 mm vtg- a betontáblákat zsugorodási hézagokkal max 16 m2-es táblákra osztották, ahol a max oldalhossz 4 m. e betonaljzatra készült a vízszigetelés. 

A katalógus 94.17-20 tervlapjain a szellőző terelemek szigetelési csomópontjai láthatók. Kitűnik a tervekről, hogy a légcsatorna néhány cm-rel a födém felső síkja alatt ér véget. A gépi szellőztetés ventilátora a térelem tetejére van szerelve. A ventilátor szívó oldala és a légcsatorna végződése között 80-90 cm távolság van. Ily módon a ventilátor szívóhatása a teljes térelemben érvényesül. Sőt, e szívóhatás (dekompresszió) uralkodik a térelemhez csatlakozó kavicsfeltöltésben is, ha az a térelemhez érintkezik. Ez a szívóhatás jut érvényre a panelok csatlakozási hézagainál is, ha a kibetonozás nem kellően tömör, továbbá a födémpanel áttöréseinél, ha azok esetleg kibetonozatlanok maradtak.


# Épületszerkezet

A vizsgált épületszerkezet terminológiája:
hőszigetelt, réteges felépítésű vb falpanel


A vizsgált épületszerkezet terminológiája:
vasbeton főfal (monolit, határoló hosszfal)


