| |
| |

A felsővezeték-rendszer elemei

Első lépésként ismerkedjünk meg a felsővezetékes rendszer alkotóelemeivel.

Nyíltvonalon:

Állomáson:

A képen a keresztmezős állomási felsővezeték-rendszer látható, a csomag ezt tartalmazza.

A felsővezeték nem egybefüggő vezetékből áll, hanem részekre van tagolva. Ezeket a részeket hosszláncnak nevezzük. A hosszláncok általában kb. 1,5 km. hosszúságúak. Ahol a hosszlánc kezdődik ill. véget ér, a vágány felett rövid ideig két vezeték fut. A hosszláncnak van "befutó" és "kifutó" része, melyek végén súlyokkal van megfeszítve a vezeték:

Befutó és kifutó hosszlánc:

Fázishatár:

A felsővezeték energiaellátását villamos alállomások biztosítják. Az alállomások alakítják át az országos távvezeték hálózaton érkező 120 kV feszültségű villamos energiát a vonatatás részére szükséges 25 kV feszültségű energiává. A villamos áram 3 fázisú váltakozó áram. Hogy az országos hálózat 3 fázisát egyenletesen terheljék, ezért az alállomások más-más fázisról kapnak megtáplálást. Két alállomás között kb. 30 km távolság van. Az alállomások két irányban táplálják a szakaszaikat. Így kétféle fázishatárt különböztetünk meg. Alállomási fázishatárt és nyíltvonali fázishatárt. Az alállomási fázishatár az alállomások betáplálási szakaszának kezdőpontján van, az alállomás által táplált szakaszokat választja el. A nyíltvonali fázishatár két alállomás egy egy betáplálási szakaszát választja el. Tehát itt láthatjuk, hogy miért van szükség a fázishatárra. A két különböző fázisról táplált alállomás szakaszai nem találkozhatnak közvetlenül, mert fáziszárlatot okoznának. Ezért van a találkozási pontnál egy kb. 60 m-es feszültségmentes vezetékrész, mely elválasztja egymástól a két alállomás felsővezetéki rendszerét. A feszültségmentes rész megakadályozza, hogy az esetlegesen nagy terhelés alatt álló bekapcsolt villanymozdony az áramszedőjével áthúzza az ívet a két fázis között. Gyakorlatilag a hosszlánc itt végződik, ill. kezdődik. A feszültségmentes részt az oszlopokon elhelyezett szakaszoló kapcsolókkal lehet feszültség alá helyezni, ha pl. véletlenül megáll alatta egy villanymozdony. A fázishatárt a megfelelő jelzésekkel jelzik a mozdonyvezető részére, akinek a fázishatár alatt való áthaladáskor meg kell szüntetni a vontatást és kikapcsolt főmegszakítóval (gyakorlatilag csak guruló mozdonnyal) haladhat át a feszültségmentes rész alatt.

A villamos áramköröket most figyelmen kívül hagyjuk, mert a csomagban nincsenek pl. az áramkörök elválasztásához szolgáló alkatrészek, és a német rendszer más is mint a magyar. A felsővezeték a vágány felett cikk-cakkban fut, kígyózik, hogy ne egy helyen kopjon az áramszedő.

Ennyi bevezető után nézzük meg, milyen alkatrészeket is kapunk a csomagban.